IV. CSALÁD. SIRÁLYFÉLÉK. 43 



Gavia capistrata Bp. — Ghroicocephalus pileatus Brhm. — Chroicocephalus ca- 

 pistratus SwiNH.] 



Népies nevei: sirály, csüllö (Alföld, Erdély); vízigalamb és nagy 

 halászmadár (Fertő, Velenczei tó), hógalamb (Csallóköz), dunai halász- 

 madár, sirálymadár, siráj, sirál; danka sirály (Szabolcsm.), kaczagó és 

 nevető sirály. 



Jeyyei: majdnem varjú nagyságú, csőre nem igen erős, kissé kam- 

 pós, orrlyukai, a csőr tövéhez közel, hasítékalakuak ; az első két evező 

 fehér, az egész toll fekete szegessel, mely hegyén legnagyobb, a külső 

 felén legkeskenyebb, sokszor az el.ső evezőtoll hegye előtt meg is szakad 

 s a fehérség az egész külső szélt elfogja. 



Leirása. Az öregek nyári tollazata : egész fej csokoládébarna, mely 

 szín a torkon lejebb terjed, mint a tarkón; a szem mögött félholdalakú 

 fehér foltocska ; hát halvány hamuszürke ; nyak, egész alsórészük és farkuk 

 fehér ; a has és begy tája néha, a madár életében, rózsásan lehelt ; a há- 

 rom első nagy evező csak fehér és fekete, a negyedik belső felén már 

 hamuszürkés is, a többiek feketék és hamuszürkék, fehérség nélkül; a 

 fiókszárny fehér és világos hamuszürke: lábak és csőr karminpirosak 

 úgy a szemg>'úrü és szem is. Téli tol lazát : a fej fehér, a szem előtt kis 

 feketés, a fül táján nagyobb szürke folt; a csőr hegye sötét szaruszínű, 

 egyébként, valamint a lábak is, sái-gásvörös. A fiatalok egész alsórésze 

 fehér, úgy homlokuk is és a nyak oldalai; fejbúbjok és tarkójuk fehér 

 alapon barnásszürke; a szem előtt kis feketés folt, úgy a fültájon is; a 

 nyak felül világos rozsdásbarnán habozott, a hát barnás fehéresen sze- 

 gett tollakkal, a hát alsó része világos hamuszürke, épp így a szárny is, 

 de a középső szárnyfedők barnák, világosabb rozsdás és szürkés szeges- 

 sel; a harmadrendű evezők szintén ilyenek, a másodrendűek világos- 

 szürkék, az első rendűek, mint az öregekéi, de a fekete színt rajtuk 

 feketebarna pótolja; a láb és csőr eleinte világos hússzínű, majd kissé 

 megbarnul s később vörössárga lesz; szemük sötétbarna. 



Mértélie: H. 39—41; Sz. 30-6— 32-6; F. 11—14-2; L. 4-47; 

 Cs. 3'3 — 4'5 cm. 



Hazája nagy darab földre terjed; előfordul egész Európában a 

 60° é. szél.-ig, Ázsiában, s lemegy Afrikáig. Mag}^arországon a legközön- 

 ségesebb vízimadarak közé tartozik; tavaknál, folyóknál, mocsaraknál 

 mindenütt előfordul; helyenkint, mint a Fehérmegyei « Sárréten »>, a Fertő- 

 nek délkeleti részein s különösen a Velenczei tavon nagy telepekben költ. 

 Kiválóan kedveli azokat a vizeket, melyek környékén vetések, szántó földek 

 vannak. 



6* 



