62 II. REND. HOSSZÚSZÁRNYÚAK. 



No de ilyenek nem tesznek ma még túlságos számot az országban, pisz- 

 trángoshoz meg úgy sem jár, mert a hegyeket kerüli, lévén ö az Alföld 

 madara. 



A KIS CSÉR. 



Sterna minuta L. i758. 



[Sterna Gouldi Hume. — Sterna metopoleucos Sam. Gm. — Sternula minuta 

 BoiE. — Sternula fissipes, danica, pomarina Brhm. — Sternula meridionalis, 

 danubialis Brhm.] 



Jegyei : teste pacsirta nagyságú ; lábai és csőre sárga (narancsosba 

 hajló)^ utóbbinak hegye fekete; homloka fehér; fejtető és tarkó, vala- 

 mint a szemeken keresztül a csőr tövéig futó sáv fekete; felül halvány- 

 szürke; alul fehér úgy farcsikja és farka is; a 2 — 3 evező sötét pala- 

 szürke, belső felükön széles fehér szegessel, a második evező szárának 

 töve sötétbarna, az első és harmadiké világosabb ; a szárnyak hegye a fark 

 hegyén túlterjed; a csőr majdnem kétszer oly hosszú mint a csüd; a 

 szem barna. A fiatalok homloka sárgás árnyalatú, a fej hátsó része szür- 

 kés inkább mint fekete; hátuk sárgásszürke, világosabb tollszegélyekkel 

 tarkitva; lábuk hússzínű. 



Mértéke: H. 20—21; Sz. 17-4-18-3; F. 7-2— 8'8; /.. 16 -l?; 

 Cs. 2-7— 2-8 cm. 



E parányi kedves kis uszómadárka a hidegebb övekből hiányzik, 

 mert alig terjed fel a 60° ész. szél.-ig. Közönséges földrészünk nagyobb 

 folyamainál, tengerpartjai körül, azok szigetein, zátonyain. Transkas- 

 piában, Turkesztánban, India északi részein szintén honos. Tengerparto- 

 kon, nagyobb folyamterületeken és tavak táján költ. Inkább nyilt homokos, 

 kavicsos kopár szigetségeket, puszta partokat kedvel, mint nádas, gyepes 

 helyeket. Nálunk általában nem közönséges, helyenkint azonban akadnak 

 egyes fészkelő párok, különösen a Duna kavicsos szigetein. Nagyobb 

 tavainkon azonban költözködéskor, főleg május elején, mindig megjelenik 

 néhány példány, mely élénkségével, mozgékonyságával és örökké friss 

 lényével leköti a szemlélőt. 



Tojásait afféle gödröcskékben s olyan helyeken rakja le mint az 

 előbbi faj, sokszor annak társaságában. Szinük is hasonlít amazénak 

 tojásaihoz, de kissé világosabb alapon hamvasszürkén és sötétbarnán 

 foltozottak és rajzoltak. A tojó két hétig üli fészkét, még pedig a párok 

 épp úgy mint az előbbinél, felváltják egymást s délben a nap melegére is 

 számítanak. Hangjuk krek, kréík és szaporás kekérrek, krié. 



