126 IV. REND. FOGASCSŐRŰEK. 



fészkeikre találtam ; megszokták az örökös dübörgést, a gyorsvonatnak — 

 vagy mint ott nevezik a «bolondgözösnek») — eszeveszett vágtatását, prüsz- 

 kölését. A nád e helyeken rengeteget alkotva szinte áthatolhatatlan sűrűen 

 nőtt, bíztak a jó rejtekben s szárnyaikban s a vasúttól nem félve, élték 

 napjaikat, míg csak alóluk is elvitte a vizet a «kanális»>. A vad nádasok, 

 kakás, csuhis mocsarak, főleg ha helylyel-közzel ingó lápok, szigetek, 

 füzesek, égerfás részletek is akadnak benne, itt-ott egy kis tisztás, hajó- 

 csapás vagy metszés, a közelben meg legelők, puszta és mezőség terül 

 el: legkedvesebb tartózkodási helyei. Hóolvadással, sokszor már február 

 végén, leginkább azonban raárczius elején tér vissza téli tanyáiról, kisebb- 

 nagyobb, de soha sem oly nagy csapatokban, mint a vetési lúd. Repülés 

 közben A vagy horog alakban sorakozik a társaság s csak ha néhányan 

 vannak, ferde vonalban. Nagy gágogással — mely komolyabb, mélyebb 

 hangú, mint a vetési lúd szava — telepszik meg a visszatért « falka vagy 

 fóka» régi otthonában s csakhamar megszakadozik, párokra oszlik. Ha 

 ez időtájt járjuk a mocsárt, mindenfelé hajszolódó, gágogó, a nádasok 

 fölött alacsonyan repkedő párokat látunk, melyek szerelmük felhőtelen 

 napjait élik. Sokszor ugyan a mézes hetekre is felhő borul, mert a gunár 

 uraiméknak is akad holmi udvarló versenytársakkal becsű letbeh ügyök; 

 no de e gavalléroskodásban nem sok veszedelem rejlik: egy kis sziszegés, 

 csobogás a nádmélyében, vízlucskolás, pár csőrcsipés, toUhuUajtás s a küz- 

 delem el van intézve, az erősebb jogait élvezheti. Nem hallatszik ezután 

 gágogásuk, inkább csak szelídebben geggennek. Rendesen az öregebbek — 

 mert erősebbek is — hamarább párra találnak s előbb fészkelnek, mint 

 a fiatalok. A két éves kor náluk a nagykorúság, az érettség; előbb 

 nem gondolnak családalapításra. Márczius közepe táján, ha a tavasz 

 állandóan megindult, a mocsár legjárhatatlanabb helyein, a nádba rakják 

 fészköket. A nádszálakat letiporják, erre vastag rétegben régi nádszálakat 

 halmoznak, azután nád- és sáslevelekkel vegyest, kimélyítik az alkotmányt, 

 kissé kibélelik pelyheikkel s kezdenek tojni. Dinnyésen 1890-ben tavaszi 

 életök így alakult: 



Február i9-én már itt vannak s márczius közepéig jönnek- 

 mennek, távoznak, új csapatok érkeznek. 

 Márczius i2-én párosan járnak. 



« i4-én erősen hajszolják egymást. 

 « 2i-én fészkelnek, egy fészekben már tojás. 



« 23-án javarészt fészkelnek. 



« 28-án j avarész ök üli tojásait. 

 Április 30-án első pelyhesek. 



