162 V. REND. FUTÓK. 



des barnaságával; de ha mégis megtámadja őket valami szárnyas rabló, 

 a társas összeállásban keresik erösségöket, közösen csapkodnak, vágnak 

 az ellenség felé s nem nyugosznak, míg jaj gátasukkal, több oldalról jövő 

 tömeges támadásukkal — melyben más madárfajok is segítenek nekik — 

 messze nem űzték azt. A létért való harcz tette őket kiválóan éber 

 madarakká, azért lettek ők a tóságok, mocsaras vidékek « tábori őrei»), me- 

 lyek a láp és ingovány ország széleit foglalják el, hogy az oda merész- 

 kedönek mindjárt első lépteit észrevegyék, közeledtét jó korán megjelent- 

 sék a beljebb nyugalmasan folyó állatéletnek. 



Tápláléka: kisebb vizibogarak s egyéb rovarok, kukaczok, férgek, külön- 

 féle álczák, földi giliszták, kis csigák; utóbbiak közt a vetéseinknek annyira 

 káros Limax agr estis nevű éjjeli csiga. 1889 nyarán nagy mértékben 

 pusztították a Fertő körül rengeteg számban elszaporodott szöcskéket, 

 sáskákat is. Felbonczoltak gyomrában a nagy zöld sáskát, lótetűt gyak- 

 ran találtam. Nem kicsinylendö tehát a bibiczmadár gazdasági szerepe! 

 S bár egyrészről örülhetünk, hogy a vadászok nem sok figyelemben ré- 

 szesítik, sajnálják tőle a lövést — kivéve holmi éretlen, kezdő vagy 

 koczapuskásokat — másrészt meg határozottan hangsúlyoznunk kell, 

 hogy tojásainak rendszertelen rablása, kereskedésbe bocsátása nem ér fel 

 avval a haszonnal, mit a gazdaságnak, temérdek káros állat elpusztítása 

 révén szerez. Általában a bibicztojásszedés nagy visszaélés és egye- 

 nesen törvényellenes. A vadászatról szóló 1883: XV, t. ez. egy árva szó- 

 val sem emlékszik meg a bibicztojásszedés szabadságáról, sőt inkább ide- 

 vonatkoztatható a 9. §-nak /) pontja mely kimondja, hogy febr. 1-től 

 aug. 15-ig, mint általános tilalmi időszak alatt, semmiféle madártojást 

 elszedni nem szabad, csakis, ha a tulajdonos a vad tenyésztése czéljából 

 akarná szedni. Az tehát, hogy minden tavaszszal ezernyi ezer bibicztojás 

 vándorol kereskedők kezébe, főleg fővárosunk piaczára, hogy néhány 

 kiválasztott « letört » gavallér végleg elfásult idegeit pár perezre felfrissítse, 

 n-em volna tűrhető s legalább is nem így, a mint van; mert a sok 

 bibicztojás közt majdnem ugyanannyi sirály s mindenféle más szalonka 

 fajú madár tojása is, a természetrajz ismeretlenségével kérkedők gyom- 

 rába temetkezik, a mezőgazdaságnak elég nagy rovására. Ez az esze- 

 veszett tojáspusztítás okozza, hogy még ott is — sok helyet szám- 

 lálhatnék fel saját tapasztalásból — hol a vizek apasztása, mocsarak 

 kiszikkasztása nyomán támadó kultúra csak a jövő reménye, a bibicz meg- 

 fogyott s nem értjük, hogy a kedvező, létének megfelelő területen alig 

 fogad néhány darab siránkozó szavával. A madárvédelemben általános 

 érvek döntenek, csak úgy mint másutt; azért hogy kiváltságos gyomrok 



