188 V. REND. FUTÓK. 



elejétől szeptember végéig kisebb csapatokban (de általában nem oly szá- 

 mosan, mint rokonai) száll meg lóságainknál. 



38. NEM: 



PAJZSOS CZANKÓ. 



PAVONCELLA Leach. 1816. 



Csőr rövidebb a csüdnél, tőben vastag; a hímeknek párosodáskor 

 pajzsszerű tollgallérja, s tarkóján tollpamatai nőnek, arczuk bibircses 

 lesz, nagyobbak mint a tojó, de általában nagyságra, színezetre minden 

 egyes példány különböző ; hangjokat ritkán hallani ; nevezetesek a hímek 

 sajátságos veszekedései a párosodás szakában. 



A PAJZSOS CZANKÓ. 



Pavoncella pugnax (L.) i758. 



[Tringa pugnax L. — Tr. variegata Brünn. — Tr. littorea Gm. — Tr. oquestri!?, 

 grenovicensis Lath. — Tringa rufescens Bechst. — Machetes pugnax Cuv. — Mach. 

 alticeps, minor, planiceps Brhm. — Limosa Hardwickii Gray. — Totanus indica 

 Gray. — Totanus pugnax Seeb. — Philomachus pugnax Rchw.]. 



Népies nevei: veszekedő sneff; csapatsneff (Dinnyéshát, Hevesm.), 

 galambsneff (Alföldön leginkább a tojók neve) ; gallérossneff; pajzsmadár; 

 fáczánysneff (a hímek nevei); fókasneff (Kunság): hősbibicz (N.-Káta). 



Je(|y(*i: az egész világon csak egy faj, azért nemi jegyeire utalok; 

 a hímek gerlenagyságúak, a tojók kisebbek s lábaik rövidebbek; meg- 

 határozásánál (öszszel, mikor nincs gallérja a hímnek) arra különösen 

 figyelmeztetek, hogy hasonló nagyságú <nnzi szalonkák^^ közt ő a legrövi- 

 debb csőrü. 



Leirása. Csak a színezet, tollazat jellemzőbb vonásait adhatom, 

 mert ez a madár egyénileg annyira változó, hogy alig akad köztük két 

 egyforma. Tavaszszal a hímek fején, nyakán, begyén és alsó testök oldalain, 

 hátán — még ha gallérjuk nincs is kifejlődve — már dúsabb a tollazatúk, 

 igen gyakran fémszínű, zománczos tollakkal tarkázott, néha hófehér, rozs- 

 dássárga, biborkék, feketésszürke, gyakran a fáczánkakas begyének színére 

 emlékeztető, néha meg a tollgallér alul más színű, mint a fej, toUpamatok 

 és a nyak hátulja; hasuk, farkaljuk, a farktő oldalai leginkább fehérek, 



