Xll. CSALÁD. SZALONKAFÉLÉK. 205 



pontjain, s itt valami mélyedésbe, kaparásba, pár száraz szálat rakván, a 

 tojó ebbe a silány fészekbe rakja négy zöldes, sárgás vagy világos olaj- 

 barnás alapon, sötétszürkén és földszínű barnán foltozott tojását. 



Toj j'ism érték : H. 54— d7'4; Sz. 36—38*5. mm. 



A iiím osztozik a költés munkájában s épp úgy mint a tojó, igen 

 ragaszkodik fészkéhez s fiókáihoz. Ha háboi'gatjuk, a vöröslábú czankó 

 vagy bibicz módjára, fejünk fölött kóvályognak az aggódó szülők, s szün- 

 telen nyávognak, siránkoznak; a kellő távolságot azonban nem igen 

 tévesztik el s puskalövésnyire ritkán közelítenek. Júliusban a nagykorú- 

 ságot ért ivadék kezd a szülői felügyelet alól szabadulni s a szomszédos 

 mocsarakat is látogatja, messzebb merészkedik s mindinkább belelát a 

 világba. Augusztusban és szeptemberben azután végleg búcsút mondanak 

 s a telet a meleg égövben töltik; Észak-Afrikába, sőt a « sötét világrész » 

 közepéig is lekerülnek. Számos ez évszakban a Nílusnál, Egyptom tóságain. 



Rovarokból, férgekből, halikrából és békatojásokból táplálkozik leg- 

 inkább. 



41. NEM: 

 PÓLIXG. 



NUMENIÜS Bríss. 1760. 



Ide tartoznak a legtermetesebb szalonkafélék; csőrük hosszú, arány- 

 lag erős, karcsú és sarlósán meghajtott; a felső káva kissé az alsó fölé 

 hajlik, hosszabb is nálánál, mindkettő végig csatornás az oldalakon; a 

 toUazat pacsirtaszínú ; a láb magas, aránylag erős; általában külsőleg 

 hasonlítanak az Íbiszekhez, de reptük, hangjuk, életmódjuk mégis köze- 

 lebb hozza őket a szalonkafélékhez. 



A NAGY POLIXG. 



Numenitiíi arcuatus (L.) í7o8. 



Scolopax arquata L. — Scol. madagascariensis Gm. — Numenius maior 

 Steph. — Numenius medius, assimilis, rufescens, longirostris, orientális Brhm. — 

 Num. lineatus Cuv. — Num. tenuirostris Heugl. — Num. arquatula Hodg. — Num. 

 nasicus Temm. — Numenius arquatus Lath., Bechst.] 



Népies nevei: gojzer, gujzer: hujtó v. ujtó (Drávafok); szélkiáltó; 

 póhcz (Alföld); hojsza (Fertőnél és Velenczei tónál is néha); kúhcz (Hány- 



