244 V. REND. FUTÓK. 



46. NEM: 



GUVAT. 



RALLUS L. 1758. 



A család legjellemzőbb neme. Csőrük hosszabb a belső ujjnál; a 

 csüd oly hosszú, mint a középujj karom nélkül vagy hosszabb, mint az 

 karmostul. 



A VIZl GUVAT. 



Rallus aquaticus L. 1758 

 (Kép 243. 1.) 



[Scolopax obscura Sam. Gm. — Rallus sericeus Leagh. — Aramus aquaticus 

 Gray. — Rallus germanicus, minor Rrhm. — Rallus fuscilateralis Brhm.]. 



Je<|yei : valamivel nagyobb, de sokkal soványabb, nyúlánkabb, mint 

 a fürj s a harishoz hasonlít, csőre azonban hosszabb; hasának oldalai, úgy 

 alsó szárnyfedői, fekete alapon fehéren harántcsíkosak. 



Leírása. Öregek: felül olajbarnák, minden toll közepén fekete 

 folttal; az áll fehéres, egyébként az alsó test palaszürke; a farkalja rozsdás- 

 sárga; alsó farkfedők fehérek; az evezők sötétbarnák; csőr feketebarna, 

 az alsó káva töve a középig piros; a lábak barnás hússzínüek; szem 

 narancsvörös. A tojó is ilyen, de valamivel kisebb. A fiatalok alul rozs- 

 dássárga szürkék, sötétbarna toUszegésekkel tarkítva ; álluk, torkuk fehéres, 

 úgy az alsótest közepe is; farkaljuk és farcsíkjuk rozsdásfehér; csőrük 

 nem oly élénk, mint az öregeké s lábaik világosabbak; szemük sárgás- 

 barna. 



Mértéke: H. 26-2—28 Sz. IIS— 12-7. F. 5-3-6. /.. 3-7-2-9. 

 Cs. 3-0— 4-3 cm. 



Körülbelül egész Európában előfordul, fel Skandinávia északi részéig ; 

 Ázsiában az Amur tartományig terjed. Legközönségesebb e két föld- 

 rész mérsékelt övében, délen ritkább. Költözködő madár, de nem igen 

 vonul délebbre, mint Dél-Európába, Indiába; Észak-Afrikában csak egye- 

 sek telelnek. Hazánkból addig, míg nyilt vizek vannak, nem távozik, sőt 

 néha még deczemberben, januárban is reáakadhatunk. Az is megesik, hogy 

 meleg források körül egy-egy példány lanyhább teleken nálunk cseppen. 

 Tavaszszal, az országos középnap szerint: márczius 22 — 2S-án, általában a 

 vizek kiengedésével érkezik vissza, de sokszor még a hó eltakarodtát sem 



