2()2 V. REND. FUTÓK. 



olyan helyen, mint a Velenczei tó stb, tesz is. Ezért vadászata a tör- 

 vény korlátai közt egészen indokolt, már csak azért is, mert húsa asz- 

 talra kerül, sőt Velenczén a szegényebb népnek és a « böjtötöknek* 

 tavaszszal igazán 2 — 3 héten át bőven kijutó húseledele. Egy-egy vadá- 

 szaton elejtett pár száz darab, kiterítés után félóra múlva elszokott 

 kelni; 10 — 20 kr.-ért párját szétkapkodják a szélrózsa minden irányába 

 s a nagyobb vállalkozó megrakja szekerét, bedöczög vele Székesfehér- 

 várra hetivásárra s nagy szárcsa lakzik bizonyítják, hogy nem hiába 

 szólt a múltkor annyira a puska Velencze felöl. 



XVI. CSALÁD. 

 PUSZTAI TYÚKFÉLÉK. 



Pl^EROGLIDAE. 



A szárny hosszú és hegyes, leghosszabl) az első vagy a két első 

 evező; a fark kerek vagy ékalakú, a középső toll többnyire meghosszab- 

 bodott s vékony, nyársalakú; a lábszár és csüd, néha az ujjak is, apró 

 szőrszerű tolakkal borítottak; az előre álló ujjak tövét kis hártya köti 

 össze; a hátulsó ujj igen kicsiny vagy hiányzik; az orrlyukakat toll 

 fedi; nyúlánk termetök és szárnyuk némileg a székicsérre emlékeztet, 

 de egész külsejökben valami galamb- és tyúkszerűség is van; főleg rövid, 

 hajtott, tömzsi csőrük nagyon hasonlít a tyúkok csőréhez; tojásaik leg- 

 jobban a lilék tojásaira emlékeztetnek; egynejűségben élnek a sivatago- 

 kon, pusztákon; földön fészkelnek; magvakat, növényeket, mellesleg 

 rovarokat is esznek. 



51. NEM: 



PUSZTAI TYÚK. 



PTEHOCLES Temm. 1809. 



A lábujjak csupaszok, a hátulsó igen rövid. 



