XIX. CSALÁD. GÉMFÉLÉK. 291 



meg. Ekkor közbeszóltam éii is; bíztattam, tüzeltem kutyámat, hogy 

 hamarább vége legyen a küzdelemnek. Engem semmibe sem látszott 

 venni a vérszemet kapott szárnyas ; még sokáig elbántak egymással, míg 

 végre a kutya hirtelen elkapta s úgy össze-vissza rázta, mintha valami a 

 fülébe mászott volna: a bölömbika nem árthatott neki többet csőrével s 

 csakhamar kiszenvedett a dühös győző fogai közt. 



Eledele meglehetős sokféle. Vízipatkányt, cziczkányokat. kisebb 

 madárfiókákat. békákat, csíkot, kigyót, apróbb halat, vízi férgeket s rova- 

 rokat, álczákat. bábokat egyaránt eszik. Felbonczoltak begyében néha 

 sok lópióczát (Hirudo equinus), vízigyikot találtam s egy-egy tüzeshasú 

 békát és egeret is. Egészben véve közömbös, vadászatilag, halászatilag 

 inkább káros. 



58. NEM: 



POCZGÉM. 



ARDETTA Grag. 1842. 



A legkisebb gémek: tollazatúk keményebb, mint előbbi nemé s 

 ivar szerint is különböző: a középuj.)* hosszabb a csüdnél, a belső ujj 

 hosszabb a külsőnél; a fark 10 tollú. 



A POCZGÉM. 



Ardetta minuta (L.) i766. 



[Ardea minuta L. — Botaurus minutus Boie. — Botaurus pusillus Brhm. — 

 Bútor minutus Swains. — Ardeola minuta Bp. — Cancrophagus minuta Kaup. — 

 Ardeola pusilla Brhm.] 



\é|)ies nevei: kis gém; büdös panna vagy panni (Velencze): 

 kis bika (Hegykő) ; fakutya (Alföld) ; nádmászó (Pécs) ; púja gém (Erdély) : 

 kis bölömbika ; faszka- vagy vaszkagém (Dinnyéshát. Hevesm.) : nádigém 

 (Jászberény); kákabiró (Balaton); faszgógó (Dunántúl); kabak (Alföld). 



Jegyei: gerlenagyságú, de soványabbnak, hosszabbnak látszó; a 

 czombok a csüdig tollasok, a hím fejteteje és háta fekete, a tojóé sötét- 

 barna, a fiataloké barnán és rozsdás sárgán foltozott; főszínük ag>^ag- 

 sárga; az evezők szürkésfeketék; csőr sárga, az orma barnás, hegye felé 

 legsötétebb; a fiatalok csőre zöldessárga; a szem sárga; lábai sárgás- 

 zöldek. (Fejének képe: I. köt. IX. tábla.) 



37* 



