XXII. CSALÁD. FOGOLYFÉLÉK. 343 



ágakra. Még érdekesebb a mit egy teljesen szavahihető vadásztársamtól 

 hallottam, hogy Széchenyi Gyula gróf csömendi vadászterületén (Marczali 

 vidékén, Somogym.) bizonyos erdőben, hol igen sok a fáczán, a foglyok 

 is rendesen felszállnak a fákra. 



A tél elmultával — február végén, még inkább márczius első felé- 

 ben — a csapatok párokra szakadoznak. Ezek mindegyike kiválaszt 

 magának bizonyos területet s azt szívósan megtartja, ritkán távozik 

 belőle. Ellentétben számos tyúkféle madárral, a fogoly példás egynejűség- 

 ben él. A kakasok hajnalban és alkonyatkor élénkebb cserregéssel udva- 

 rolgatnak kiválasztott mátkájuknak s bátran, dühösen védelmezik jogaikat, 

 ha esetleg pár nélkül maradt kakasok betolakodnának s szerelmük 

 összhangját akarnák megzavarni. A hol sok a fölös kakas, elkeseredett 

 harczok, valóságos párbajok napirenden vannak a költés szakában s 

 nagyban akadályozzák annak rendes lefolyását. Április végén vagy május 

 elején kezdődik a költés. A tyúk valami bokoraljban, vetésben, réten, 

 lóherében — általában korán zöldelő és magosodó növényzetben — kis 

 mélyedést kapar, néhány száraz fűszálat hord bele s ide rakja — naponta 

 egyet — 14 — 18 körtealakú, barnásszürke, némileg zöldesen árnyalt, egy- 

 színű tojásait. 



Tojásmérték: H. 32-5—36; Sz. 25—27 mm. 



Egy éves fiatal tyúkok kevesebb, 10 — 12 tojást tojnak. A kotlás 

 ideje három hétig tart. Ez alatt a kakas éberen őrködik fészke táján s 

 párját minden veszélyre hamarosan figyelmezteti. A kotlás kezdetén 

 nyugtalanított fogolytyúk könnyen elhagyja fészkét, tojásait, de ha már 

 jó darabig ülte azokat, szinte nap-nap után melegebben ragaszkodik 

 hozzájuk. Éppen csak perczeki'e távozik a fészekről, hogy élelmet keres- 

 sen, különben erősen ül s ember, állat közeledtére sem száll föl. Ezért 

 gyakran előfordul, hogy a kaszás akaratlanul lefejezi az ülős anya- 

 madarat s ilyenformán sok fészekalj tönkre megy.'*' Májusi jégverés, 

 esőzések szintén sok költést megrontanak, úgy hogy igen sokszor az 

 első családalapítási kísérlet nem sikerül s újból kell a munkát kezdeniök. 

 Ha a második próba is dugába dől, akkor az illető fogolypár abban az 

 évben nem költ többször s meddőn éli át napjait a következő tavaszig, 

 ha ugyan már előbb nem esik a vadásznak áldozatául. A kikelt csirkék, 

 alig hogy pelyhezetük megszáradt, elhagyják a fészket s szülőik gondos- 



* Az öreg fogoly szívós életét bizonyítja, hogy lőttem egyszer egy példányt, melynek kopo- 

 nyáját, a fejtetőn, a kasza bevágta s a velő, mint egy felemelhető sapka alatt, szabadon volt. Mégis 

 felrepült előttem s csak kézbe véve láttam sérülését. 



