XXIII. CSALÁD. FAJDFÉLÉK. 359 



a csacska rigón kívül más madár sem kezdte ébresztőjét, felhangzik a 

 kakas szerelmi szózata. (Többnyire hajnali két óra után.) Megtisztogatja 

 tollait, "kiöltözködik*, ide-oda neszelget, esetleg a szomszéd fák vala- 

 melyikére száll, végre halk ajakhangon így «kappog»: tak, tak, tak, tak, 

 ezután következik a «szaporázás». mely tafaktak, ta-tafak, tatatak szó- 

 tagokkal festhető. Mindinkább erősebb és szenvedélyesebb lesz a hang 

 s plöp-pe-Iöp, p-hlp, plöp-pehjpp szótagokban átmegy a kli-köp, kli-kőp, 

 kli-kőp-kéni hangzó «föcsattanásba», mely után a szinte magából kikelt, 

 szerelemittasan forgolódó « basa », kaszaköszörülésforma siki-siki, ski, siki, 

 sA:, síAv hangokkal fejezi ki véghetetlen szenvedélyét. A « köszörülés » ideje 

 alatt nyakát előre s kissé felnyújtja, farkát kerekre, legyezőalakban 

 szétterpeszti, szemeit félig becsukja, szái'nyait kissé alácsüggeszti s any- 

 nyira átengedi magát érzelmeinek, hogy a szó szoros értelmében «se lát, 

 se hall». Ez az állapot azonban nem csupán az «elbolondulás» leg- 

 nagyobb mértéke következtében keletkezik, hanem anatomiailag és phy^ 

 siologiailag is megmagyarázható, a mennyiben a fülben lévő hallójáratnak 

 eg}'ik megduzzadó ránczában — a madár nag}' felindulásakor — pár 

 pillanatra a vérkeringés megreked, s ez a duzzadás, a nyitott csőr alsó 

 kávájának egyik csontágazatával egyetemben, a hallójáratot elzárja. 



Ha semmi sem zavarja, első versikéje után csakhamar újból kezdi 

 nótáját, miközben mindinkább neki tüzesedik, végre leszáll a földön 

 várakozó, futkosó «háreméhez», hogy szerelme bérét elvegye.* A dürgés 

 főideje kivilágosodásig, napfölkeltéig tart, ritkán tovább. Egy-egy kakas 

 körülbelül három hétig dürög, de nem minden reggel, hanem az időjárás 

 szerint. Tapasztalták, hogy a rossz időt sokszor egy nappal előbb meg- 

 érzi s bár a hajnal szép, még sem szól. A dürgési évad is év szerint 

 változó. Néha igen rosszul, máskor jól szólnak a kakasok. Korán be- 

 köszöntő tavaszszal előbb kezdenek dürögni, ellenkezőleg későbben; ha 

 a meleg napok beállítanak, hamarább elnémulnak, szintúgy alacsonyabb 

 területeken előbb, mint magasabbakon, hol néha még május 20-ika táján 

 is találkozik egy-egy dürgő siketfajd. Általában a dürgés ideje a bükkfa 

 rügyezése idejével össze szokott esni. 



A fajdvadászat annyira ismeretes, hogy elég lesz röviden meg- 

 említeni. Tudjuk, minő vágyva várják a vadászok a « dürgés » idejét, 

 minő érdekes az: kiszabadulni a fenséges erdőségekbe, legtöbbnyire 

 gyönyörű hegyi tájakra, havasokra, korán, éjfél után lámpával a már 



* Erdélyben a siketfajdkakasok sokkal gyakrabban, mint máshol a szomszéd országokban, a 

 földön, illetőleg havon dürögnek s itt szokásos a tbeugráson* kívül, a leshelyből való lövés, úgy mint 

 a nyirfajdnál. 



