XXIV. CSALÁD. KESELYÜFÉLEK. 369 



XXIV. CSALÁD. 

 KESELYÜFÉLEK. 



VULTURIDAE. 



Csupasz arcz, legtöbbnél pelyhes vagy szőrszerü apró tollazattal 

 fedett, meztelennek látszó fej és nyak, a keselyük föjegyei. Csőrük nem 

 oly merészen iveit, mint a többi ragadozóké, azonkívül hosszabb, nyú- 

 lánkabb : lábaik tyúkszerúek, karmaik nem igen nagyok s aránylag gyen- 

 gék, a hátulsó ujj legrövidebb, a középső jóval hosszabb mint a külső 

 és belső ujj. Termetre legnagyobb madaraink közé tartoznak, hatalmas 

 szárnyukban a 3 — 4-ik evező a leghosszabb. Egész szervezetök arra való, 

 hogy dögöt egyenek s így ők a madárvilág « sírásói »; élő állatokat alig 

 bántanak. Prédájukat éles szemökkel s nem szaglás nyomán födözik föl. 



68. NEM: 



KESELYŰ. 



VULTURL. 1758. 



Legnagyobb ragadozó madaraink ; fejők széles, vastag ; csőrük arány- 

 lag erősebb, magasabb mint a következő nemé; a középujj és a csüd 

 egyforma hosszú, utóbbinak felső része tollas ; nyakukat tollkoszorú övedzi. 



A BARÁTKESELYÜ. 



Vtdiur monachus L. 1766. 



[V. cinereus Gm. — V. arrianus, niger Daud. — Gyps cinereus Bp.] 



\épies nevei : barna-, csuklyás-, kéknyakú keselyű. Részben : gallé- 

 ros sas (Tisza m.). mely nevet közelebbi rokonaival közösen viseli. 



Jegyei : főszíne sötétbarna ; feje és nyaka részben csupasz, részben 

 sötétbarna pelyhekkel borított; nyakának foszlott tollkoszorúja oldalvást 

 is hosszú; a vállain is foszlott toUpamat van; a középső farktollak és 

 az evezők barnásfeketék; viaszbőre és lábai hússzínúek; csőre feketés- 

 szürke; szeme barna (öregeknél vöröses, fiataloknál sárgás). 



Mértéke: d- H. 103-6—107; Sz. 75—78; F. 37-5— 4^-5; L. 12-2—13 



Chernél: Magyarország madarai. II. *' 



