XXIV. CSALÁD. KESELYŰ FÉLÉK. 371 



A FAKÓKESELYŰ. 



Gyps fulvus (Gm.) 1788. 

 [Vultur fulvus Gm. — V. vulgáris Sav. — V. persicus Páll. — V. albicollis 



LiNDERM.] 



Népies nevei: szőke-, fehérfejű-, meztelennyakú-, kopaszfejú-, 

 fehérnyakú-, pelyhesnyakú-, gyapjasnyakú keselyű; grifmadár. 



Jegyei: valamivel kisebb, mint a barátkeselyü ; fejét és nyakát 

 fehér gyapjas pehely borítja; a nyak tövéből foszlott, keskeny fehéres és 

 rozsdás toUpamat omlik a hátra; egyébként főszíne világos rozsdabarna, 

 helyenként rozsdásszürke, világosabb szárfoltokkal; az evezők és fark 

 fekete; a csőr sárgásszürke, kampója felé sötétedő, viaszhártyája sárga; 

 lábai ólomszürkék; szeme ezüstszürke. A fiatalok általában sötétebb 

 rozsdaszínúek, nyakuk toUcsomója — mely az öregeknél idővel túl- 

 iiy(Mii<>;iii gyapjas, fehér — rozsdásabb. (Csontváza I. köt. VI. tábla.) 



Mértélie: H. 102—108; Sz. 72—75; F. 30—32; L. 10-11-7; 

 Cs. 8-4 -9-5 cm. 



Európa déli tartományaiban, így Spanyolországban,"*^ a Balkán fél- 

 szigeten, Kis-Ázsiában, Északkeleti-Afrikában honos, de egyesek vagy 

 kisebb társaságok néha fellátogatnak északibb vidékekre is, sőt mint 

 vendéget Angolországban is észlelték már. Hazánkban csak a délibb 

 részeken költ. Erdélyben ritkább mint az előbbi faj, úgy Szlavóniában 

 is; de a Vaskapu táján, Mehádiánál gyakoribb. Tartózkodási helyekül 

 sziklás vidéket választ nem a tiszta erdőt, mint a barátkeselyü. Csatan- 

 golóbb természetű is annál. Kitartó reptű s ezért nem sok fáradságába 

 kerül messzebb helyekre látogatni. Mint a keselyük általában, oda húzó- 

 dik, hol valami vész vagy csapás tizedeli a barmokat s gyakran talál 

 dögre. így a deliblati nagy homoksivatagon *(Temesm.), hol rengeteg 

 számú birka, ló és egyéb jószág élősködik, de a hol a kolumbácsi legyek 

 naponként több darabot holttá gyötörnek, rendes vendég. Erdélyben, 

 Petrozsény táján, ismerkedtem ugyan meg e hatalmas madárral, de szo- 

 rosabb viszonyba mégis csak a « magyar Szaharán » kerültem vele. 

 Almásy György barátommal megtett aldunai kirándulásunkon ugyanis a 

 sivatag homokjában dögkunyhót készíttettünk s lestük a nap-nap után 

 itt lakmározó dögészeket. Igaz, hogy nem túlságos szerencsével, a mi 



* Némelyek az itt előforduló s Görögországban is található, világoshátú példányokat külön faj- 

 tának: Gyps fulvus occidentalis Schleg. veszik. 



47* 



