378 IX. REND. RAGADOZÓK. 



böl magyarázták alsó testének rozsdás színét. Erdélyben az ö tartózkodási 

 helyein ilyenek nincsenek s vén korában ezt a rozsdaságot el is veszti, 

 sárgásfehér lesz. Sok vitatkozás folyt már ezt illetőleg s legvalószinübb, 

 hogy a festőanyag bizonyos korban, természetes úton, magában a tolíban 

 keletkezik s később ismét elenyész, de bizonyos külső okok szintén hat- 

 nak e rozsdásodás kedvezőbb kifejlődésére. Sovány szaporodása, farkasok- 

 nak és medvéknek kirakott mérgezett dögök, melyek gyakran az ő vesz- 

 tét is okozzák, az ember térfoglalása, a hegyek magányának vadászok, 

 turisták stb. által való sűrűbb látogatottsága, mind oly körülmények, 

 melyek fogyatkozását elősegítik. Nem sokáig fog már szárnyalni az 

 égnek törő havasok élei fölött, büszke önérzettel sokszor az ember 

 elől sem térve ki; nem sokáig dobálja le a magasból a csontokat,'^^ 

 hogy a sziklán összeznzódjanak s így azokat is elkölthesse, mert létének 

 harcza a művelődő emberrel szemben egyenetlen küzdelem, melyben 

 kell, hogy a rövidebbet húzza. Kiveszésének előestéjén, gazdaságilag már 

 nem jöhet tekintetbe. Megmenteni pedig nem lehet, mert a vadállomány- 

 nak, nyájnak részben ellensége. 



XXVI. CSALÁD. 

 SÓLYOMFÉLÉK. 



FALGONIDAE. 



Csőrük rövid, magasabb mint hosszának fele ; a hátulsó és belső ujj 

 feltűnő erős, utóbbi többnyire hosszabb, mint a külső, a középujj nem 

 sokkal hosszabb a belsőnél (kivétel a karvaly) ; a karmok igen hajlottak 

 és hegyesek, a belső ujj karma legkifejlettebb, a külső leggyengébb; a 

 középső és külső ujjat tőben rendesen kis hártya köti össze, egyik nem- 

 nél azonban a lábujjak egészen szabadok (réti héják), egy másiknál 

 vetélő ujj is akad (ráró); fejők egészen tollas, egyeseknél azonban a 

 pofák és a csőrtő tájékán némi csupaszság is előfordul ; a csőr töve és a 

 szem közötta tollazatot apró, ritkás serteszerű szőr helyettesíti, csak egy 

 nemnél (darázsölyv) van itt rendes tollazat. Élő állatokat ragadoznak, 

 döghöz csak kivételesen vagy éppen nem is nyúlnak. 



* Erre vonatkozólag érdekes megfigyeléseket tett Reiser 0., 1. «Ornis Balcanica)) II. (Bul- 

 gárián) 131. 1. 



