XXVI. CSALÁD. SÓLYOMFÉLÉK. 379 



A. ALCSxVLÁD. 

 HÉJÁK. 



ACGIPITRINAE. 



A nálunk élő fajok csüdje csupasz, rendesen jóval hosszabb, sőt 

 kétszer oly hosszú, mint a középujj ; a fark is hosszú, többnyire felével 

 túlterjed az összecsukott szárnyak hegyén; a szárny nem igen hegyes, 

 inkább kerek, a 3—4 vagy 3— 5-ik evező leghosszabb. Életmódjuk általá- 

 ban egyszabású, csak a réti héjáké sajátszerű. Kizárólag élő állatokat 

 fognak s a leggyorsabb, legügyesebb ragadozók. Prédájukat fortélyoskodva, 

 hirtelen megrohanva kerítik, de inkább megragadják s nem « vágják* 

 le úgy, mint a sólymok. Leggyakrabban czirkálva vagy ágonlesve va- 

 dásznak s « lecsapnak » a zsákmányra. Erdők mélyében vagy más rejtett 

 helyeken fészkelnek s fehéres vagy fehéres alapon vörösbarnán foltozott 

 tojásokat tojnak. 



72. NEM: 



RÉTIHÉJA. 



CIRCÜS Lacep. 1801. 



Rendkívül jellemzi őket a magas, vékony csüd, igen nyúlánk test- 

 alkat, gömbölyded bagolyszerü fej, mely legtöbbnél olyféle fátyolozású, 

 mint a baglyok arcza; a csőr aránylag rövid; a hímeket — bizonyos 

 kivétellel — halványszürke és fehér színezet jellemzi. Repülő madarakat 

 nem fognak, hanem czirkálás közben a meglapuló, pihenő vagy a földön 

 járó állatokat ragadják meg. Földön vetésekben, nádban, réteken fészkel- 

 nek, erdőben alig fordulnak elő. 



A HAMVAS RÉTIHÉJA. 



Circus pyg árgus (L.) 1758. 



[Falco pygargus L. — Falco cinerarius Montag. — Circ. cinerascens Steph. — 

 Girc. cineraceus Cuv. — Circ. pratorum Brhm. — Strigiceps cineraceus Bp.'>'] 



* Utóbbi időkben e fajra a Circns cineraceus Montag. név volt leginkább használatos s a 

 Circ. pygargus a Circ. cyaneusia. járta. Ezért a figyelmet további zavarok elkerülése végeit különö- 

 sen felhivom e két faj synonymáira, 



48* 



