XXVI. CSALÁD. SÓLYOMFÉLÉK. 



381 



minden foltozás nélkül. Lábak és viaszhártya sárgák; az öregek szeme 

 azonképpen, a fiataloké barna: csőr fekete vagy feketés kékesszürke. 



Mértéke: H. 43— 42'5; Sz. 33-2— 36*8; F. 21-2—25; L. 6-4— 72; 

 Cs. 2-3—3 cm. 



Dél- és Közép-Európa lapályos, puszta helyein fordul elő, különösen 

 a Duna és Tisza mellékén, a Dobrudsában, Balkán félszigeten, Dél- 

 Oroszországban; Ázsiában úgy Afrikában is kerül. Nálunk meglehetős 

 közönséges, mindenesetre nem oly ritka mint eddig gondoltuk. Kezeim 



közt legalább is annyi vagy több fordult meg, mint az előbbi fajból, 

 kivált költözködés szakában. Márczius utolsó napjaiban érkezik. Szoká- 

 sairól és gazdasági jelentőségéről a következő fajnál mondok el egyet- 

 mást. Fészkelni a földön szokott s vetésekben, réteken tanyázik, az erdőt 

 kerüli. 4 — 5 tojása kissé zöldesen áttetsző fehér és sárgás vagy vöröses- 

 barna pettyekkel, egyes violaszürkés foltokkal tarkított, de néha egy- 

 színű. 



A KÉKES RÉTIHÉJA. 



Circus cyaneus (L.) i766. 



VIII. tábla, cf és ? . 



[Falco cyaneus L. — F. griseus Gm. — Girc. gallinarius Sav. — Accipiter variá- 

 bilis Páll. — Pygargiis dispar Koch. — F. strigiceps Nils. — F. pygargus Naum. — 

 Girc. cyaneus Boie. — Girc. pygargus Steph. — Girc. cinereus Brhm. — Strigiceps 

 cyaneus, pygargus Bp. — Strig. nigripennis, pallens Brhm.] 



Xépies nevei: fehér kánya, fehér héja. 



Jegyei: az első evező belső kivágásának kezdete nem nyúlik ki a 



