440 IX. REND. RAGADOZÓK. 



ján, a Száva-ligetekben élő buhuk igen sok ürgét pusztítanak. Ertl Cl. ta- 

 pasztalta egy buhú fészeknél, hogy az odahordott zsákmány maradványai 

 javarészben nyúlból, fogolyból és — a mi legérdekesebb — piszi rangokból 

 állottak,"^' Találkozott ezek közt egész pisztráng is. Pisztrángrabláson 

 Ertl még máskor is érte a buhút. így hát a halászatnak is ellensége. 



Hangja mély huhogás, nevéhez hasonló, mely estenként és haj- 

 nalban félelmesen hangzik; fészkénél éles krak, kvak, formán is szól. 

 Napközben hollétét többnyire a varjak és ragadozó madarak árulják el, 

 mert ezek esküdt ellenségei. Hacsak ügyesen nem cserkéljük meg, fényes 

 nappal sem férkőzhetünk közelébe, mert rendesen lötávolon kívül menekül, 

 bárha nem is valami messze. A fán ülve — leginkább magasan, vén 

 fákon szeret — gyakran nem tudjuk megkülönböztetni valami vastagabb 

 ágtól. Egy alkalomkor egy buhút üldöztem, mely vastag ágú feketenyár 

 sudarába szállt. Oda lopózkodva, távcsövemmel kinéztem magamnak a 

 sűrűben leginkább buhút mutató sötétebb részt, de oda lőve, a korona 

 másik oldaláról szállt el a hatalmas madár s lövésem egy darab csonka 

 ágat ért. A fák közt ügyesen repül s gyorsan átvág az ág összevissza- 

 ságon. 



Gazdaságilag nem tesz kárt, vadászatilag azonban igen nyomós a 

 bünlajstroma. Másrészt azonban a vadásznak is hasznára van, a meny- 

 nyiben vele legsikeresebben kerítheti meg — buhú kunyhóból — az 

 ártalmas ragadozó madarakat. 



86. NEM: 



FÜLESBAGOLY. 



ASIO Briss. 1760. 



" Kisebb termetűek, sőt igen kicsinyek. Előbbieknek szárnyahegye 

 összecsukottan a farkon tul ér s a szárnyalakja is hegyesebb mint utób- 

 biaké, melyeknél rövidebb, kerekebb szárny a jellemző. 



* «Aquila» V. (1898.) py. ^209. 



