448 



IX. REND. RAGADOZOK. 



dezett sávocskák kereszteznek; a középső két farktollon elmosódó finom 

 rajzolatok, a többin többé-kevésbbé élénkebb sávolyok. 



Mértéke: H. 87—41-5; Sz. 28—29-6; F. 16-7—17-9; /.. 5-4—5-6; 

 Cs. 3-4—4 cm. 



Enrópa legtöbb helyén előfordul s felterjed a 60° é. szél.-ig, ritkán 

 magasabbra. A szomszédos Ázsiában is honos, úgy Észak-Afrikában. 

 Hazánkban egyike legközönségesebb baglyainknak, mely vén, odvas fákban 

 bővelkedő erdőségekben tanyázik. Kivételesen — főleg télen, őszszel és 

 tavaszszal — kertekben, épületek körül is mutatkozik. Napközben nem 

 igen látni, mert rejtekhelyeit csak alkonyat felé szokta elhagyni, hogy 

 éhét csillapítsa. Márczius lanyhább napjaival, az esti csillag megjelenésé- 

 vel, benne is megmozdul a szív; érzelmeit gyakori huhogásával fejezi ki, 

 mely csendes estéken messze elhangzik az erdőből. Hú-hú-lrú Imhu- 

 IrnhuJiu-kúh és kú-lntt-kü-Ul váltakozik — babonás embernek « rémes*) — 

 szólásában, sikoltozásban ; a bagolytojó azonban belőle érti meg a szere- 

 lem fellobbant indulatjait. Enyhe időjáráskor, kora tavaszíákadással már 

 februárban kezdenek pár után nézni s márcziusban költenek. Faodvakban, 

 elhagyott varjú fészkekben, ritkábban erdők közelében fekvő épületek 

 padlásán alapítják meg tanyájukt. A tojó egyedül végzi, a két — három, 

 ritkán négy, fehér, gömbölyded tojásból álló fészekalj kiköltését s az 

 első tojást letojva, ülve marad a fészken. 



Tojásmérték: H. 45-5—49-7 Sz. 37—40 mm. 



A három heti kotlás idejében a hím táplálja párját, azután közösen 

 hordják komikus külsejű pelyheseiknek a sok mindenféle egeret s néha 

 más élelmet is. 



Furcsa külsejével, arczfmtorgatásaival, csendes, magába vonult, 

 homályos zugolyokba húzódó természetével, éjjeli életmódjával, egyenes 

 testtartásával, gondolkozó komoly kifejezésével már a régi korban felkel- 

 tette maga iránt az emberek figyelmét. S minthogy ezek a tulajdonságok, 

 sajátságok, majdnem minden bagolyra jellemzők, általánosan ismeretesek 

 lettek. Népünknél is sok mindenféle czélzásokban, vonatkozásokban, köz- 

 mondásokban, hasonlóságokban megtaláljuk e biológiai vonások helyes 

 tudását és azok talpraesett alkalmazását. Minő jellemzők és a valóságból 

 indulók például a következő közmondásaink: Bagoly is biró barlangjá- 

 ban. Bagoly is megszokja a napfényt. Bagolyt sólyomhoz hasonlítja. 

 Bagoly a képe, sólyom a szeme. Bagoly mondja verébnek: nagyfejű. 

 Bagolynak is szép a maga fia. Éjjel virraszt, mint a bagoly. Nem lesz 

 bagolynak sólyom fia. Puszta pajtából is repül olykor bagoly. Többet ér 

 a vén sas ifjú bagolynál. Úgy néz, mint a bagoly. A bagoly is kerüli a 



