404 X. REND. KUSZÓK. 



nehézségei közben gyakran megsemmisülnek a kaknktojások (a mostoha 

 szülök elhagyják a fészket stb.). Odúban költök fészkeibe úgy kerül a tojás, 

 hogy előbb a kakuk a földre letojj a s csőrével helyezi el az üregben. 

 Megfigyelték többször, hogy a szüknyilású lyukból a később nagyra fej- 

 lődött kakukfi nem tudott kirepülni. Az idegen fészekben lévő tojások 

 közül egyet vagy többet a kakuk ki szokott szórni, de nem eszi meg 

 azokat, mint azelőtt gondolták. Minden kakuktojó egy-egy fészekbe csak 

 egyetlen egy, igen ritkán két tojást rak; előfordul azonban, hogy ugyan- 

 a b a fészekbe más kakuktojó is tojik. 



A kaknktojások rajza, színezete annyira változó, hogy e tekin- 

 tetben semmiféle más madárfajéihoz nem foghatók. Legfőbb ismertető 

 jegyök: alakjuk s főleg a tojáshéj kiválóan nagy tömörsége és a tojás 

 nehézsége, mely majdnem még egyszer akkora, mint a mostoha szülő tojá- 

 sainak súlya. Nagyság szerint a tövisszúró gébics (Lanius collurio) és 

 búbos pacsirta (Alauda eristata) tojásai között áll, aránylag tehát kicsiny. 



Tojásmérték: H. 20— 25-5; Sz. 15--18-4 mm. Súly: 161—297 mgr. 



Eddig az a felfogás uralkodott, hogy a kakuk olyan tojásokat tojik, 

 melyek a mostoha szülők tojásaitól igen nehezen különböztethetők meg. 

 Ez azonban nem áll. Ellenkezőleg, legtöbb esetben az utóbbi tojások 

 typusával sem egyezik az. Leginkább még a kerti rozsdafark (Ruticilla 

 phoenicura) fészkekben található kaknktojások egyeznek a mostohának 

 fészekaljával — színezetben, mint rajzban — ; typus szerint pedig két 

 poszáta (Sylvia sylvia és simplex) és egy nádi poszáta (Acrocephalus 

 streperus) fészekaljában lelhető kakuktojás és e fajok tojásai között legna- 

 gyobb a hasonlatosság. A többi fészkekben a kakuktoj ásnak ilyen « alkal- 

 mazkodása » ritka s az ökörszem, szürke begy (Accentor modularis), füzikék 

 (Phylloscopus) tojásai közé kerülőknél, úgy látszik, soha sem fordul elő. 



Mai napig sincs eldöntve, miért nem épít magának fészket a kakuk 

 s miért bízza tojásait más madarak gondjára? Szervezeti különösség bizo- 

 nyára nem okozhatja ezt, mert a régibb nézetek ellenében ki van derítve, 

 hogy a kakuk petefészke egészen rendes és tojásainak kifejlődése is csak 

 úgy történik, mint más madaraknál. Valószínűleg tehát biológiai okok 

 fogják e kérdést megmagyarázni. Rey azt hiszi, hogy a sok tojás (20—22) 

 40 — 57 nap alatt való lerakása akadályozná a költés szabályszerűségét, 

 ellenben Altum úgy vélekedik, hogy a kakuk sajátos, kalandozó természete, 

 mely táplálkozási viszonyaival szorosan összefügg (t. i. sokszor egy-egy 

 helyen, a hol a hernyók felszaporodnak, összesereglenek a kakukok s 

 ott élesködnek, míg azokat mind felfalták, azután más ilyen hernyós 

 területre húzódnak), leginkább befolyásolná ezt az élősködő szaporítási 



