Pí^í) 



XMI. REND. KNEKLOK. 



Még az a tulaj donsnga is, hogy kom reggel vidám szavával, mintegy 

 ö a napnak első ébresztője, ö mond elsőnek «jó reggelt» a munkás 

 népnek hajnali kivonuláskor, nyomot hagyott «A magyarnak régi nótája 

 a szárnyasokról" czímü versezet bekezdöjében : 



«Szép madár a toeske, szépen íocsög, 

 Mikor a reggeli harmat csöpög. » 



Való igaz, hogy a pitymallatot leghangosabb beszéddel köszönti és így 

 megkapóan élénkíti a még nagy részt csendes háznak táját. A fülemile 

 mestere a dalnak, de nem oly bizalmas, kedves házibarát s ezt Tóth 

 Kálmán kegyeletesen érzi mikor mondja: 



«A fülemile az én madaram 

 De most ne halljam én őt zengeni ; 

 Most csak az istenfecskét szeretem, 

 Mert anyám ezt legjobban szereti ». 



Mindezek után csak érthető az a dunántúli népdal, mely egyenesen 



kimondja : 



"Nincs szebb madár a fecskénél, 

 Barna piros menyecskénél". 



Talán tovább is mentünk ezen az ösvényen, mint c komoly könyv 

 feladata engedné ; de hát az a barátság, szinte rokoni érzés, mely köz- 

 tünk és madarunk közt annyira fennáll, szolgáljon mentségül, annyival 

 is inkább, mert benne lényét, életmódját is jórészben körvonaloztuk. 

 A tudomány csak megbővítheti, kirajzolhatja ezt a vázlatot, színezheti 

 és háttért adhat neki, de nem változtathat rajta. 



Tudjuk, hogy tavaszszal jön vissza hozzánk, még pedig az országos 

 középnap szerint: április 4 — í)-é7i. Helyi és időjárási okok, vagyis a 

 vidék alacsony vagy magas fekvésé, annak éghajlata, az évek szerint 

 ingadozó tavaszfakadás módosítják első jelentkezésének napját. Az első 

 fecske látása eseményszámba megy minden háznál s a hiúságnak is van 

 vele dolga, mert azt tartja népünk, a ki először lát fecskét s utána 

 mosakszik, elveszti szeplőit, piros, bársonyos lesz orczája: 



« Fecskét Iátok, szeplőt hányok)). 



Mondhatjuk, hogy a füsti fecske költözködésének viszonyait minden 

 madáré között legjobban ismerjük, mint őt magát is. A sok megfigyelés s 

 ezek eredményeinek a meteorológiai viszonyokkal való egybevetése — kö- 

 szönet Hermán Ottó fáradozásainak és Hegyfoky Kabos dolgozatának — 

 kisütötték, hogy a füstifecske a +9*4° isothermájával halad tavaszszal 



