XXXVIII. CSALÁD. GÉBICSFÉLÉK. 543 



hegységig terjed s Kis-Ázsia, Észak-Perzsia, Palesztina egyes részeiben 

 tanyázik. Nálunk nagyon gyakori, számos, de nem annyira hegyek közt, 

 mint inkább a dombvidéken és síkságban. Tüskés, bokros helyeket, sövé- 

 nyeket, szakadékok, árkok, utak mentén tenyésző, sűrű, bozótos részeket 

 kiválóan kedvel. Kertekben, vágásokban szintén szeret tartózkodni, gala- 

 Ljonya, kökénybokrok tetején, távirósodronyokon, gabnakeresztekben, nem 

 túlságos magas fák hegyén üldögélni. Viselkedése, repte, mozdulatai 

 hasonlók azokhoz, melyek a többi gébicseket jellemzik, kivéve, hogy a 

 házak közelében található sűrűségek közt is reája akadunk s nem 

 annyira magas fákhoz ragaszkodik, sőt a bokrokban is bujkál s a földön 

 i-< többször látható. Ezenkívül élelmét rendszerint tövisekre szúrja. Sok- 

 szor egymás mellett töl)b ilyen feltüzdelt rovart, darazsat stb. talál- 

 hatunk, melyeket, ha egyszerre nem költhet el, mintegy éléskamrában 

 tartogat s visszatér hozzájuk. Hangja esek, esett, esek, de a hím ügyesen 

 utánozza más madarak énekét s a fecske, veréb, czinege s egyéb fészke 

 táján élö fajok strófáit sajátszeiü. szép. énekébe beleszövi. 



Hozzánk az országos középnap szerint: dpr. ^6 — S7-én érkezik s 

 -zeptemberben távozik, hogy a hideg hónapokat mélyen Afrikában, a 

 Perzsa-öbölben töltse. 



Május utolsó harmadában kezdi fészkét rakni, melynek burka erő- 

 sebb gyökerekből, növényszálakból, mohából, száraz levelecskékből készül, 

 belseje pedig finomabb szálakkal van kirakva. Többnyire utak mentén, 

 sűrű. tüskés bokrokban, rózsahajtások közt stb. Va — 3 méter magasan 

 álló fészkébe június elején rakja 4—6, igen változó színű tojásait. Az 

 alapszín hol fehéres agyagsárgás, rozsdásfehéres, hol zöldesfehér, a leg- 

 többnyire koszorúsán álló foltozás, pettyezés pedig vörösbarna és hamu- 

 szürke. (XXXIX. tábla.) 



Tojásmérték: H. 19-5— 238; Sz. 15-2— 176 mm.->^ 



A hím nem igen váltja fel ülős párját, mely két hét alatt költi ki 

 fészekalját. 



Tápláléka különböző bogarakból, darazsakból, méhekből, apró békák- 

 ból, gyíkokból, egerekből és cziczkányokból. madárfiókákból. gyengébb 

 t'iiekes madarakból áll. Igaz, hogy cserebogarat és egeret is sokat elpusz- 

 tít, javarészt azonban közömbös vagy hasznos rovarokat [ganajbogár 

 (Geotrupes), futó- és sirásó bogár (Carabus. Necrophorus)], földi darazsa- 

 kat (Bombus), nemkülönben hasznos kétéltűeket, hüllőket eszik. Kertjeinket 



* A fehéres alapszínű, rozsdásan foltozott tojások általában kisebbek, mint a zöldes alap- 



-zínűek. 



