550 XIII. UENl). ÉNEKLÖK. 



Jegyei : szakasztott olyan mint a dolmányos varjú, csakhogy egészen 

 fekete. Nem tévesztendő össze a nálunk közönséges és fekete varjúnak 

 is nevezett vetési varjúval — a következő fajjal, — melytől következők- 

 ben tér el: a vetési varjú (C. frugilegus) csőre karcsúbb, ellenben a fekete 

 varjúé olyan, mint a hamvasé ; a vetési varjú öreg példányainak csőr- 

 töve kopasz, tollazata kékesbíbqrqs zománczfényú, ellenben a fekete varjú 

 csőrtöve nem kopasz, olyan, mW a fiatal vetési varjaké, tollazata pedig — 

 főleg a fej és begy — nem ibolyás zománczű, hanem fényes fekete ; 

 a vetési varjú pehelytollai, s a nagy tollak töve sötétszürkék, a fekete 

 varjúnál ellenben szilrkésfeJtérek ; ezenkívül a szárnyalkata is más, inert 

 előbbhiek l-ső evezője rövidebb a 0-iknél, utőlMnak i-ső evezője pedifj 

 egyenlő a 9-ikkel vagy hosszabb annál; a fekete varjú fejének tollai 

 hegyesek, a vetési varjú fejének tollai ellenben lekerekítettek, foszlottab- 

 bak. Előbbi karcsúbb, utóbbi vastagabb termetű. 



Mértéke: //. 4í2— 44; Sz. 31—32; F. 19—20; L. 55 -59; 

 Cs. 5-2— 6-2. 



A dolmányos és fekete varjú elterjedése igen sajátságos. Hol tisztán 

 az előbbi, hol csak az utóbbi található, néhol — főleg határaik érintésé- 

 nél — pedig elvegyülve lépnek föl, de nem egyforma arányban. A fekete 

 varjú inkább nyugoti Európában számos, ellenben északon és földrészünk 

 keleti felében, különösen hazánkban, Oroszországban a dolmányos varjú 

 az uralkodó. Európában a fekete varjú legészakibb előfordulása Skócziában 

 van, délen meg átterjed Afrika északnyugati részeibe; a dolmányos 

 varjú Skandináviában az Északi-fokig mindenütt közönséges s Ázsiában 

 is majd csaknem Szibéria közepéig, fel a 69° é. szél. fekvő tájakig 

 honos."*" De a fekete varjú szintén fellép Szibériában s Közép-Ázsiában 

 s messzebb terjed keletnek."*""^ Nagy földrajzi elterjedése folytán csak 

 természetes, hogy helyenként több kisebb eltérőségek fordulnak elő kül- 

 sejében, s így az Amerikában honosakat is fajtáknak tekinthetjük. 



Hazánkban úgyszólván csak a dolmányos varjú fordul elő — legalább 

 a fekete varjut eddig biztosan csak Sopron-, Vas- és Zalamegye nyugoti 

 részeiből ismerj ük."*""*""*" Az első magyar példányt, mely azonban nem igen 

 typikus, 1896 szeptember elején Kőszegnél lőttem. Igen érdekes a dolmányos 

 és fekete varjak elterjedési határait a vasútról észlelni ; néha határozottan 

 megfigyelhető, hol kezd uralkodni a fekete s veszni a szürkeszínű vagy 



* A nyugat-szibériai dolmányos varjak némileg eltérők az európaiaktói (Clorvus cornix sharpii) 

 valamint a Perzsiában, Mezopotámiában élők is (capellanus). 



** A kelet-szibériaiak szintén némileg különböznek az európaiaktól (orientális). 

 *** L. «Aquila» 1898. 289—292. 1. 



