558 XIII. REND. ÉNEKLŐK. 



években legjobban tapasztalhatjnk. « 1873-ben — irja egy gazda — 

 milliárdnyi cserebogár jelent meg s borzadva néztünk gyümölcsfáink 

 megsemmisülése elé. Ekkor, mintba az ég küldte volna, ezernyi vetési 

 varjn jött s felemésztette öket»)."^ 



112. NEM: 



CSÓKA. 



GOLAEUS Kaiip. 1829. 



Csőrük aránylag rövidebb mint a varjaké, s nem annyira íves; 

 hangjuk nem károgó, hanem egytagú, mintha nevük elejét mondanák. 



A CSÓKA. 



Colaeus monedula (L.) 77.'^. 



[Corvus monedula L. — Lycus monedula Boie. — Monedula turrium, arborea 

 Brhm.] 



Népies nevei : himodi galamb (Gzirák, Sopronm.) ; csakli (Somogy- 

 megye). 



Jegyei : jóval kisebb a dolmányos varjúnál, melyre némileg emlékez- 

 tet; fejebúbja kékesfényü fekete; szárnya és farka, úgy háta szintén fekete, 

 némi biborfénynyel ; alsó teste szürkésfekete; hátsó nyaka az olda- 

 lakra leterjedöleg szőrszerú, finom tollú s fehérszürkébe hajló. A fiatalok 

 színezete elmosódottabb, szemök világoskék. Az öregek szeme fehér, csőrük 

 és lábaik feketék. 



^ Mértéke: H. 33-34; Sz. 237— 24-2; F. 13-3— 15; L. 4'2— 4*5; 

 Cs. 2-3— 3-1 cm. 



Egész Európában fel a Sarkkörig s keletre Ázsiában a Jeniszei 

 folyamig el van terjedve, sőt észak-nyugoti Afrikában is. A nyugati pél- 

 dányok valamivel sötétebbek s nyakuk nem fehér (G. monedula spermo- 

 legus ViEiLL. 1820), ellenben a keletiek kivált a Közép-Ázsiából valók, 

 igen fehér nyakúak (G. monedula coliaris Drumm. 1846). ■♦'■>' Már a hazai 



* Vad. Verseny!. 1873. 5. szám. 

 **' Ezekhez közelálló alakokai lőttem Temes-Kubinban, ellenben Vasmegyében inkább csak sötét 

 nyakúakat keríthettem. 



