XL. CSALÁD. MÁLINKÓFÉLÉK. 575 



lehetősen ki nem fejlődtek, nem igen mutatkozik. Félénk létére nem bujkál- 

 hatna a lombok közt. melyek friss, zöld színéhez jól illik az ö sárga s 

 s még inkább párjának zöld dolmánya. A fasudárban nem is feltűnő 

 szinezete - mely hullámos, gyors reptében. midőn egyik fáról a másikra 

 száll, annyira rikít — árulják el, hanem mozgékonysága és gyakran 

 hangzó fuvolázása. Éles ellentélben dallamos fütyüléséhez, gyakorta 

 kellemetlen, rikácsoló ksreék vagy skrék szótagokat is hallunk tőle, a mit 

 a tojók is mondanak. Hivogatásuk pedig kjü, jitlp, jülk vagy kli-klü. 

 A fiatalok többnyire jük, jOk. jek hangon beszélgetnek. 



Fészkelő helyüket több éven át megtartják, sőt azt tapasztaltam, 

 néha ugyanarra a fára építik lakásukat. Kisebb lombos erdőrészletekben, 

 ligetekben, kertekben, erdőszéleken, tisztások közelében leggyakrabban 

 találjuk fészkét, mely 4—15 méter magasan, valami vízszintesen kinyúló 

 oldalág vége táján, mindig ágvillára van kosárszerüen felakasztva s 

 készítési módja szerint építőinek művészi tehetségére vall. (L. I. köt. 

 42. kép.) Külső burka finom faháncsokkal van az ághoz kötözve s pók- 

 hálókból, növényszárakból, fahéjból, száraz szálakból, levelecskékből. 

 gyenge kalászokból, különböző tollakból nem annyira rakva, mint fonva, 

 belseje pedig száraz, finom szálakkal bélelve. Alulról, úgy felülről is több- 

 nyire lombozat védi s így csak bizonyos távolból, oldalt közeledve a 

 fészkes fához, vehetjük észre. Május végén, még inkább június elején öt 

 tojást szokott rakni, melyek fehér alapon sötét vörösesbarna, néha szür- 

 kés, ritkásan álló pettyekkel tarkítottak. (XL. tábla.) 



Tojásmérték: H. 28-32: Sz. 20—21-6 mm. 



Míg a tojót a családi gond leköti, addig a hím a közeli fák koro- 

 nájában fütyörészget s csak a melegebb órákban kényszeredik párját 

 rövid időre felváltani. 15 nap múlva kikelnek a fiókák s miután szármTa 

 szabadultak, öregeik társaságában látogatják meg a kerteket s megtanul- 

 nak — sok egyéb jó tulajdonság mellett — cseresznyét, kajszinbaraczkot 

 lopni. A nyári körtékből szintén torkoskodnak s később teljes étvágygyal 

 a feketedő bodzabogyókra vetik magukat. A hol ilyen gyümölcsös fákat 

 kiszimatoltak, azokat rendszeresen, sorban látogatják s megdézsmálják, 

 úgy, hogy a gazdának érezhető kárt okoznak. Ilyenkor védekeznie kell a 

 szép, flótaszavú madarak ellen, különben érett cseresznyében, kajszin- 

 baraczkban nem vásik a foga, mert g>-ümölcséréskor náluk minden más 

 táplálék másodrendű. Ettől eltekintve, az erdőgazdaságnak, kertnek, 

 gyümölcsfáknak igen nagy hasznára is vannak, mert az érintett időszakot 

 kivéve, merőben ártalmas rovarokat, hernyókat esznek, sőt a szőrös her- 

 nyóktól sem irtóznak, minők a : Saturnia pyri, carpini ; Bombyx neustria ; 



