XLIII. CSALÁD. PACSIRTAFÉLÉK. 633 



szálakból lazán tákolt fészkét legszívesebben valami gyepesbe, átmenti 

 lóhertáblába, kaszálóba, nagyobb kertek g>^eprészleteibe stb., a földön 

 kikapart sekély mélyedésbe rakja. Fészekalja rendesen 5 vöröses vagy 

 sárgásbarnán, ibolyaszürkén, oly sűrűen foltozott tojásból áll, hogy a 

 szürkés- vagy barnásfehér alapszín alig látszik rajtuk. Júniusban másod- 

 szor költ. 



Tojásiiiérték : H. 21'5— ^5; üz. 15'6— 17'5 mm. 



Öszszel és még inkább télen, a mostoha időkben vele oszüílyos sár- 

 mányok, verebek társaságába elegyedik s szemétdombok, csűrök, szérűs 

 kertek, udvarok, utak hulladékait szedegeti. Nyáron különféle rovarokat, 

 kukaczokat, hernyókat eszik s fiókáit is azokkal táplálja. Kárt nem 

 tesz, s ha valami nagy hasznot sem szerez az embernek, mégis teljesen 

 igényelheti védelmünket kedves, szép daláért, bizalmas viselkedéseért. 



AZ ERDEI PACSIKTA. 



Alauda arborea L. 1758. 



lAlauda nemorosa Gm. — Galerita nmsica Brhm. — Lullula arborea Kauf. — 

 Galerita nemorosa Brhm. — Corys arborea Bogd.^ 



Ji'íjyei: kisebb, főleg rövidebb, mint a mezei pacsirta; az első 

 evező kicsiny, mint előbbinél; szárnyuk hegye a fark közepén túlterjed; 

 farktoUai — kivéve a két középsőt — fehérhegyűek ; fejbubján a tollak 

 hosszúak, felbóbitázhatók ; a sárgásfehér szemöldöksáv a tarkóra terjed 

 s patkóalakban az egész fejtetőt körülfogja; a nagy evezők födőtollai 

 feketék, csak hegyük fehér; az alsó szárnyfedők fehérek; különben szí- 

 nezete hasonlít a mezei pacsirtáéhoz. 



Mértéke: H. ISS— 15-4; Sz. 9-3—98; F. ŐH— 57; L. '2—±il; 

 Cs. 1-2— 1-35 cm. 



1895 májusában a deliblati (Temesmegye) futóhomok területen 

 Almásy Gy. barátommal lőtt erdei pacsirták a typikus színúektől annyi- 

 ])an tértek el, hogy egészben világosabbnak látszottak, a rozsdás színe- 

 zetnek alig volt rajtuk nyoma, világos részeik pedig, melyek a rendes 

 alaknál bizonyos sárgás árnyalatúak, tiszta fehérek voltak. Csőrüket is 

 valamivel hosszabbnak találtuk. Ezt a fajtát, mely a 60,000 kat. hold 

 terjedelmű deliblati homoksivatagot lakja, Alauda arborea cherneU néven 

 röviden leírták s Almásy Gy. dr. kimerítően ismertette.* 



* Oinith. Monatsberichte 1895. IIL 9. sz. 143. 1. — Aquila 1896. III. 209—216 1. 



8U 

 Chernél: Magyat-ország madarai II. 



