XLIV. CSALÁD. BILLEGETŐFÉLÉK. 643 



lábai sötétek, barnásfeketék vagy sötétbarnák ; alsó farkfedői fehérek ; 

 szélső farktollán ékalakú hosszú, a mellette való toll hegyén ugyanily 

 alakú kicsi fehér folt. Nyáron szemsávolya, torka, begye és melle hala- 

 vány megyszínbe hajló, a begy kissé sötétebben foltozott. Télen az alsó 

 részek nem igen tiszta fehér alapszínnek, a begyen és a test oldalain 

 elmosódott, nem éles, nagy szürkésbarna foltokkal. Csőre sötétbarna, az 

 alsó káva tőfele világos. 



Mértéke: H. 16-3—17; Sz. 86— 92; F. 6-5— 68; L. 1-4— 15; 

 Cs. 1-2- 1-45 cm. 



Közép- és Dél-Európa havasain, úgy Közép-Ázsiában, az Altáj hegység- 

 ben, Perzsia hegységeiben Belucsisztánig fordul elő. Hazánk magas hegy- 

 tetőin, havasi legelőin költ, öszszel azonban lehúzódik a völgyekbe, síksá- 

 gokra s már szeptember végén, október elején vizek, különösen nagyobb 

 tavak partján, más pipiskék társaságában, találkozhatunk vele. Addig, míg 

 a vizek be nem fag>Tiak, ott marad, télen azonban elvonul, de tavaszi 

 olvadással ismét megjelenik, sokszor már február végén s még inkább 

 niárczius elején. Réten, szántóföldeken nem látjuk ; mindig csak közvetet- 

 lenül a víz partján, a szélvizek pocsolyásaiban. Meglehetős vad s keltében 

 többnyire kéttagú finom pszüb, pszűb hangon szól, magasra emelkedik s 

 messze száll. 



Április végén és májusban költ először, június és júliusban másod- 

 szor. Fészkét főleg a havasok tetején, nagyobb tisztásokon, legelőkön, a 

 földre építi s öt tojást tojik, melyek szürkésfehér alapon, biborbarna fol- 

 tokkal sűrűn borították, egyes finom fekete karczokkal rajzoltak, de meg- 

 lehetős változékonyak. 



Tojásmépték: H. 20—22; Sz. 15—16 mm. 



Bogarakat, legyeket, szúnyogokat, kis csigákat, kukaczokat, álczákat 

 és általában különféle rovarokat eszik. 



A PARLAGI PIPIS. 



Antkus campestris (L.) Í758. 



[Alauda campestris L. — Alauda mosellana Gm. — Anthus rufescens Temm. — 

 Anth. rufus Vieill. — Agrodoma campestris Bp.] 



Jegyei: legnag>^obb pipisünk; meglehetős hosszú csőrű; farcsíkja 

 egyszínű ; egészben sárgás agyagszínű benyomást tesz ; fölül sárgásszürke, 

 valamivel sötétebb, de nem igen kirívó szárfoltokkal a fejtetön. háton; 

 alul fehéres-sárga agyagszínü, a begy oldalain vagy néha a begyen is kevés, 



81* 



