718 XIII. REND. ÉNEKLŐK. 



Svédhon déli részeinél nem fekszik északabbra. Különben Közép- és Dél- 

 Európában közönséges, úgy a szomszédos Ázsia jó részében. Nálunk 

 ugyanoly helyeken, mint a nádi rigó, gyakori. Megérkezésének országos 

 középnapja: április 23, a mi késő, mert megfigyeléseim szerint csak 

 kevéssel későbben jön, mint a foltos sitke (G. schcenobaenus). A nád- 

 szálakon, nádbojtokon kiülve énekel s hangja szelídebb, dallamosabb 

 kiadásban, szintén a nádi rigó szólásához hasonlít, s bizonyos cser- 



f 



Cserregő nádiposzáta. (Acrocephalus streperus Vieill.) 



regő változatokat tartalmaz. Szótagokkal így adhatnám: tin-tiri-im- 

 tir- tir- ter-ter^czer - czerr-czerr- czekk - czekk- ezer- tiri - tirr- terr - terk - hejk- 

 hejd- híd- tret- irek-tret. 



Fészkét is oly helyeken — a czimeres nádban — s oly alakúan 

 építi, mint előbb említett nagyobb rokona. Ez is gondosan néhány nád- 

 szálhoz van szőve, száraz nádbojtból, gyékényháncsból, - pókhálókból 

 igen takarosan, formásán megcsinálva; a fészek színe világos, körülbelül 

 olyan, mint a régi nád, s finom benyomást kelt. Tojásai hasonlítanak 

 a nádi rigó tojásaihoz, csakhogy jóval kisebbek. 



Tojásmérték: K 17-5—19; Sz. 13—14 mm. 



Szeptemberben és október elején távozik tőlünk. Tápláléka apró 

 vízi rovarokból, pókokból, férgekből, szúnyogokból stb. áll. 



