344 14 



C(:i'ii rml('ri»t!i'gl i}tarrofi(il<wiis\, Of; ctideli;;, al cl ligiicndn Torliolil (fjor sifj pj ir Id en de i 

 HtigrKrii|*pon, indeiilor livilken de saukuldle anlarctisko, ugsua i sau mange andre llcnsecrider 

 arviguodc, Arter i Urinerne have Karaklerer (Tab. VI, f. 2, 7, 12, 6), som gjfire di-l ntidveii- 

 digl al udsondre dem som en egen Slægt [Nothofagua). 



rr«gjomniel. Del er Mangelen eller Tilstedeværelsen af ufuldslændige Skille- 

 vægge, som betegner den væsentligste l'orskjel i Frogjenunel. Frugtknuden er oprindelig 3- 

 riimmet, som hos Quercus og Fayus, eller 'J — l2-rninn)ct, som hos Caalanea sens. str. og 

 Cijclobalanus; men iios de Heste Arter forsvinde Skillevu'ggene ganske, saaledes navnlig 

 hos Quercus aubgen. Lepidobalanus og Cerri.i, Cyclobalanopsis og Fagua. Kun bos Cyclo- 

 balanua har Fruglen !)— 13 og hos Quercus subgeti. Erijlliroh(tlanus 'i ufuldsta-ndige Uum 

 (p. 345, flg. G, M\, dog er der hos de llesle Arier af den sidslnæviile Underslag! kiui meget 

 svage Spor af Skillev.eggene tilbage. Ved IJeslemmelsen af Frogjemmels væsenllige Egen- 

 heder fortjener maaske lige saa megel som de falske Skillevægge de forskjellige Lags Ud- 

 vikling i Forhold til hinanden al lages i Betragtning. Frngjeuimel beslaaer foruden Over- 

 huden af lo Lag, el ydre fastere og lysere og el indre noget tyndere, losere og mnrkere 

 af Farve. Saaledes er Forholdet næsten hos alle Sla'gter og Arter, kun ikke hos Pasania. 

 Hos denne Slægt er Frogjemmels indre Lag megel lykkere end del ydre og springer sæd- 

 vanlig frem i 3 l'arlier, som ere opfyldte med slorré eller mindre hule Hum, der minde 

 om Lacunerne i Valnoddens Frogjenime (p. 3'i5, fig. A, li, C'|. Hvad Formen angaaer, er 

 Frogjemmels Tviersnil i Heglen rundt, kun \wi Fnginece trekantet (Tab. VI, lig. 1—2). Fro- 

 gjemmel frefnhyiler tor Itesten indenfor de Heste Slægter store Forskjelligheder i Form og 

 T_\kkelse, saa al man fra det hos nogle Arter forekommende smalt aflange IVogjemme 

 gradvis fores gjennein umærkelige Overgange hos andre Arter til del kugleformede eller 

 nadlrykl-kuglelormede. Ilos Quercus subgen. Lepidobalanus er Frogjenimel sædvanlig æg- 

 formet eller ægfornRl-aflangt og tyndt (p. 345, lig. /, /v), medens del hos aubgen. Enjtkro- 

 balanus er kn;;leformel og ofte tykt (p. 3i.i, fig. (?i; dog Undes i begge disse Underslægter 

 iiuerkelige Afvigelser fra denne Hegel; Frugjemmet er saaledes hos Queicus i Lepidobalanus] 

 lijrala kugleformet og tykt (p. 3io, fig. //), enen derimod ægdanuel-allangt , spidst og tyndt 

 hos Quercua (Erylhrobalanus) agrifolia (p. 315, LE). Hvad den Forl inilelse angaaer, som 

 ujor sig gjældende mellem særegne Forhold i Frogj.uimel o;; Cirinerne, kan jeg henvise til 

 min tidligere Afhandling (p. i!J|. 



Æg og l'ri). Der er altid to Æg i hvert iil' l'riigtkniidens lliiin, og da der i 

 Kcgelen lindes tre lUini, og kun ét Æg udvikles til Fro, bliver der saaledes fem golde Æg. 

 Disse golde Æ« sces altid i Fruglen og sædvanlig bæltede til Froels oversle Del (p. 31G, 

 lig. //i eller nogel nede paa Siden (p. 3tU, lig. C, /''), sauleiles hos Caslanind; Faginem og 



