53 383 



1) Del tropiske Bælte fra Havet til 2000 Fod. Hen største Del af Landet 

 er her opdyrket. Paa de sumpige Kyststrækninger ere de lysegrønne Mangroveskove {Bhizo- 

 fora mucronata, Bruguiera) herskende; paa sandede Kyster Pandanus og Marquartia. I 

 Vestjava langs Sydkysten ere Palmeskove {Conjpka Gebong) hyppige. Nogle Egne ere 

 overvoxede med Alangræs {Saccharum Koenigii), medens de tørre Bakker i det Indre dækkes 

 af Acacie Skove (Albizzia procera, stipulala o. fl.). Kun i den østlige Del af Øen findes 

 Djatiskove {Teclona grandis), som ikke naa høiere op end til 500 Fod. Det er kun i den 

 tætte og mørke Urskov at der træffes den Yppighed og Bigdom paa Arter, som i saa høi 

 Grad udmærker Javas Flora. De Træer, som her spille den vigtigste Bolle, ere talrige 

 Figenarter (Ficus elastica, procera o. m. fl.), Anonaceer (Uvaria, Michelia), Myrtaceer {Bar- 

 ringtonia speciosa), Leguminoser [Pterocarpus mdicus, berømt ved sit stærke og smukke 

 Ved), Mimusops acuminata, Spathodea giganten, Irena glabra o. m. a. Kun i den sydlige 

 Del af Øen forekommer den berygtede Antjar [Poon-Upas, Antiaris toxicaria). Blandt de 

 Planter, som dække Bunden i Urskoven maa især udhæves: talrige Scitamineer, der 8 — 10 

 Fod høie ofte staa saa tætte, al de gjøre Skoven ufremkommelig, Pavetta silvatica, Cinna- 

 momum camp/wratum , Pinanga javana, talrige Bregner og de mærkelige Bodparasiter 

 [Rafflesia Patma, Brugmansia Zippelii). 



2) Det subtropiske eller Rassamala-Skovenes Bælte fra 2000 Fod til 

 4 50 Fod. Dette Bælte udgjør i Udstrækning neppe mere end '/so af det foregaaende og 

 indtager i den største Del af Java kun Vulkanernes stelle Skraaninger. Fugtigheden er her 

 overordentlig stor og giver sig tilkjende i den store Rigdom paa halvparasitiske Planter. Det 

 er i dette Bæltes paradisiske Klima at Kaffen bedst trives (især mellem 3000 og 4000 Fod), 

 og Skoven har derfor mange Steder maaltet vige Pladsen for udstrakte Kaffepiantninger. 

 Figenarter ere endnu talrige, og det er kun ganske gradvis, at del foregaaende Bæltes Træer 

 erstattes af dem, som her fortrinsvis danne Høiskoven, blandt hvilke især fortjene at ud- 

 hæves: Oordonia Wallichii, der med sin søileformede Stamme paa nogle Steder næsten 

 alene er herskende, Canarium altissimum, Thespesia altissima, Dipterocarpus trinervis med 

 sine umaadelig store Blade, Fagræa speciosa; men som Konger i disse Skove herske Ras- 

 samalatræerne (Altingia excelsa). Paa den 90 — 100 Fod høie valseformede, ganske glatte 

 Stamme hæver den kugleformede Krone sig iveiret til 150—180 Fod, saa at vore største 

 Ege vilde staa som Dverge ved Siden af disse Kæmper. Slyngplanterne, især Cissus Arter, 

 have her deres rette Hjem. Underskoven dannes af Bregnetræer (Alsophila), Rubiaceer, 

 Urticeer, Myrcineer, Vernoma javana, en 50 Fod høi Kurvblomst, Eorsfieldia aculeata, en 

 12 Fod høi Skjermplante, og mange smaa Palmer {Arrea pianila, Pinanga costata). 



3) Det varme tempererede eller Ege-Kastaniernes og Naal e træernes 

 Bælte mellem 4500 og 7500 Fod. lier foregaaer hver Dag fra Kl. 9 til Kl. 3 en Sky- 

 dannelse Skydækket ligger sædvanlig mellem 5000 og 6000 Fod. En svag Sydostvind er 



