884 54 



freniliprski'ndo. ['oriiden Egc-Kaslaniprne og Kastanierne, hvis Uilbredning nærmiTe vil 

 blive omtall i liet Tulgende, fortjene blandt de Træer, som danne Skoven, at udhæves: 

 meget afvigende Valnodarler (Engelhardtia sptcala, serrafa o. fl.), Ahorn {Acer jacanicum) 

 med udelte helrandcde Illade, talrige Laurbærlr.eer {Persea pseudosassapliras, Litsæa, Cinna- 

 momum), den \iiXm\ye&\.0T6 Agathisanthes javanica, Cedrelafebrifuga, Memecylon intermedium, 

 enkelte Palmer {Caryota propinqin\ Urrgnelraer {Ci/atliea, linlanlium), Araliaceer og i den 

 overste Ile! af IJa'llel Naalelra'er, forskji-llige l'udocarpns-Xvicr, lilandl hvilke den over 100 

 Fod hflie P. cupressina er den almindeligste. HJandt Underskovens Planter skulle især 

 udhæves de mange Strobilantltes ■ \r\er, som .med deres snorlige å — 20 Fod høie Stængler 

 dannnc tætte uigjennemtrængelige Urat. I dette Itælte udmærke Melastomaceerne og Orchi- 

 deerne sig ved deres pragtfulde Blomster, og alle Træernes Grene ere overvoxede med halv- 

 parasitiske Bregner og Mosser. I den midterste og HStllge Del af Java er der to Træer, 

 som paa mange Steder ere herskende i dette Bælte, men ganske mangle i den vestlige 

 Del, nemlig: Parasponia partiflora, el 20—26 Fod hult Træ af Cellideernes Familie, og 

 Casuarina Junghuhniana, der med sin snorlige Stamme naaer en Høide af 80 — 90 Fod, og 

 som fra Lawu mod Ost beklæder alle Bjerge, navnlig mellem obOO og 660U Fod. 



41 Det kolde eller alpine Bælte mellem 7500 og 10,000 Fod. Den aar- 

 lige Middeltemperatur er her 10° C. Om Natten synker Temperaturen ofte under Fryse- 

 punktet, og her dannes en tynd Isskorpe, som dog snart smelter. Her voxer lave Træer 

 og Buske med forvredne Grene og tæt overvoxede med Laver. Det er navnlig Leptospermum 

 jloribundum og Agapetes vidgaris, som ere fremherskende. Desuden voxer her Arter af 

 Slirglerne Mijrcia, Vibumum, Alchemilla, Plantago, Viola, Hydrangea o fl. 



Til delte Gebél høre alle hidtil kjendle (c. 30i Arter af Slægten Cyclobalanus \ des- 

 uden mange Arier af Slægten Pasania, altsaa llovedsummen af de egentlige Ege-Kastanier. 

 Fremdeles forekommer her 7 Kastaniearter, nemlig: Castanea (Castanopsis) costata, Tun- 

 gurruty furfurella, Buruana, Jaranica, (Callæocat pus) Sumatra og C. rhamnifolia og 5 

 Arier Kastanie-Ege, Cyclobalanopsis lineata, Horsfieldii, oidocarpa, gemelliflora og argenlata, 

 af hvilke de to sidstnævnte i flere Henseender danne Overganir III Cydobalanus og Pasania! 

 Her findes ikke en eneste egentlig Eg. 



Hvad disse Arters Udbredning efter Hoiden angaaer, da er der paa Java kun tre 

 Arter, aemVig Pasania s undaica, P. crassinerria og Cydobalanus platycarpa, som forekomme 

 i en Heide af omtrent 500' over Havet. Det er først naar man er steget 3—5000' over 

 Havet, at Cupulifererne udgjore en vjesenllig Bestanddel af Skoven. Hvor KalTeplaulningerne 

 begynde at hore op, og hvor Skybæltel har sin nedre Grændse, der er det at Ege-Kasta- 

 nierne begynde al vise sig i større Mængde. I en Høide af c. ,5000' seer man overalt 

 Jorden bedækket med Agern, og del er her, at Pasania pallida, P. pruinosa, Cydobalanus 

 tndula, C. costata, C. Javeusis, Castanea Javensis, C. Tungurrut, Cydobalanopsis gemelli- 



