888 58 



Arlor lirlopnos ilrrfor med Rrtlc som Knslanic-Ksr. Af de egenlligc Epc lilhnre Iloved- 

 simimrn I nderslæglen Lepidobalanus ^^^l lieraf en lille naturlig Onippe {Prinus ,(}i' serroides), 

 iidinsrket \ed landet-lakkede Ulade, som især har sit lljcm i Kina og Japan. Lepidohalanus 

 (Ilea-) tæller i Arter og Cerris 3; men især forljcner det at udhæves, at Eiieslægten paa 

 llimalaja er repræsenteret ved en egen Dnderslægt [Ileterolalanus], der i Griflerne slemmer 

 overens med Cerris, men i Illadene dels viser en Tilnærmelse til i/ex, dels frembyder 

 særegne Forhold. — Af "Kaslaniegiuppen mangler Cyclobalanus , der er herskende paa de 

 indiske Øer, lier ganske, medens Pasania tæller 18 Arier og Castanea (Castanopsis) i). 

 Mærkeligt er del, al baade Pagus syhatica og Castanea nilgaris synes at være oprindelig 

 vildlvoxende i Kina og Japan. 



For al forslaa den Piolle, Cinjulifcrerne spille i Forhold til den øvrige Planlevæxt i 

 dctle Geliél, meddeles her fidgende Hemærkninger om denne. Iliinalajas nmaadelige bjerg- 

 land er mod Nord begrændsel af Tibets store Længdedal og sænker sig mod Syd i mange 

 Terrasser til den af Ganges gjennemslrommede Slette. Det er Jordens hojeste Bjergland, 

 det slif;er i Mount Everest til over 27000' og frembyder del mærkelige Forhold, at Sne- 

 grændsen paa Nordsiden ligger høiere (paa 17 — 18,000') end paa Sydsiden (paa 15— I U, 000'), 

 hvilket navnlig grunder sig paa Tørheden af Tibets Klima (Schlaginlweit-Sakiinliinski: 

 lleisen in Indien und Flochasien. 1869). Det store indiske Lavland Syd for Himalaja har 

 el lort Klima — her falder kun Kegn i Maanederne Juni lil September — og I'lantevæxten 

 bærer ogsaa den største Del af Aarel Præget af Torhed. I det store Dellaland , som i 

 llegntiden tildels oversvømmes, er Soondrilræet (Heretia liltora'.is] herskende, og denne Del 

 af Landet kaldes Soonderbuns. I de Skove, som dække del indre Lavland, er der navnlig 

 tre ved deres Anvendelse vigtige Træer, der ere almiudelige, nemlig Acacia Catechu, Butea 

 frondosa med store Klaser af røde Blomster og del ostindiske Bogelsclræ {Posicellia serrala), 

 hvoraf erholdes den i itibelen omlalle og af Grækerne skaltede Olibanum. Langs med 

 hele Foden af llimalaja, fra Sutledsch lil Assam, strækker sig en Bromme af Sumpland, i 

 Sikkini 2, i iNepaal 6 Mile bred, alene overvoxet med Siv og høie Græsser, Tarai kaldet. 

 Det er berygtet for sil usunde Klima og derfor næsten ubeboet; men i Tørtiden drive.'; 

 store Flokke af Kvæg herhen paa Græsning. I Sikkim er der kun et smalt Skovbælle, især 

 dannet af Comhretaceer blandede med I'icus clostica, som her har sin Vestgrændse, mellem 

 Sumplandet og llimalajas sleile F'od, men i Nepaal ere de ma-gtige paa Sandslensbakker 

 hvilende Allnviallag, der afsættes af Floderne ved deres Overgang til Slctlen, dækkede af 

 den gigantiske saakaldle Sal-Skov, bestaaende af Diplerocarpecn Schorea robustu, der i 

 Frastand viser sig som en sort Linie i llorizonten*). 



*) P;iii nofilc SiPilcr .sfc« lier I'iiiua lon<jifulia. 



