59 389 



De riaiitetiæller, som ihrkkc lliin;il;ij;is sydlige Skraaning, cre følgende: 



1) Tra O' lil i —5000' tropisk Skov. Shorea danner i Forbindelse med IJar- 

 riugtonieen Carei/a, Cedrela og Gordonia Wallichii Hovedbestanddelen af Iløiskoven. Om 

 Vinteren slaaer Skoven tildels bladlos, navnlig paa de Steder, hvor Sterculia, som pranger 

 med sine høirøde Frugter, er herskende. 1 Underskoven sees høic Bambuser, Pandanus, 

 Musa, mange Bregner, epipliytiske Orchideer, Scitamlneer, Rubiaceer og Acantliaceer. Paa en 

 Høide af omtrent 4000' begynde de Pianteformer at vise sig, navnlig Ege, som ere her- 

 skende i det følgende Bælte. De faa Bregnetræer voxe imellem 4000' og 7000'. Over- 

 gangen fra det ene Bælte til det andet skeer her meget gradvis. Tropiske Planteformer, 

 som Ficus, Piper, Pothos, Palmer og Musa stige paa nogle Steder op til GOOO'. 



2) Kastanie-Egenes Bælte fra 5000' til 8000'. Den aarlige Middelvarme er 

 12° C. og Regnmængden 110". Her er et meget fugtigt Klima, thi foruden i den egentlige 

 Regntid (Mai til October) falder der nogen Regn i alle Maaneder med Undtagelse af No- 

 vember og December. Omtrent paa en Høide af 7000' udgjøre Kastanie-Egene og andre 

 Cupuliferer V'a af Høiskovens Træer, Laurineerne "A og Magnolierne omtrent '/», og her- 

 imellem sees enkelte Exemplarer af Acer, Prunus, Pyrus, Belula og Ålnus. Underskoven 

 dannes af Buske, fornemmelig henhørende lil Corneæ, Caprifoliaceæ og Araliacece; men 

 især fortjener at udhæves Rhododendrerne, der om Foraaret væsentlig bidrage til al give 

 disse Skove en eiendommelig Ynde. Rliododendron arboreum, hvoraf der ved Dyrkning er 

 opstaaet de mange fra vore Drivhuse velbekjendle Vuriejeler, og E. argenteum, udmærket 

 ved sine store rosenrøde Knopskæl, hæve sig begge til en Hoide af 30'. Mærkeligst er 

 R. Dalhousi'æ, som ved sin Voxemaade frembyder en særegen Interesse. Den voxer nemlig 

 i de mørkeste og fugtigste Skove, hvor de Frø, som falde til Jorden, raadne uden at spire. 

 De Frø derimod, som falde paa Grene af andre Træer, Qnder her Lys nok lil dures Ud- 

 vikling. Den forekommer derfor kun sum Halvparasit*). 



Medens Cupulifererne i det Hele have deres Hjem i dette Bælte, er der enkelte 

 Arter, som enten gaa lavere ned, som Pasania spicata, der mest tilhorer den tropisk« 

 Zone, eller høiere op, som Quercus semecarpifolia , af hvilken Hooker fandt en Varietet i 

 en Høide af 8000—10,000'. 



3) Naaletræernes Bælte fra 8000' til 12,000'. Den aarlige Middelvarme 

 omtrent som den i Skotland; Regnmængden meget mindre end i det foregaaeude Bælte. 

 Naaletræerne danne udelukkende eller overveiende Skoven, og her imellem sees Birk, Ahorn 

 og Pil. Tsuga Brunomana, der opnauer en Høide af 120' og har vidtudbredle Grene 



*) 1 Central-Amerika liar jeg seet Exempler paa lignende afvigende Forhold i Voxemaade, fremkaldte 

 af tilsvarende ydre Betingelser, blandt Ruiiaceerae og Gesneraceerne {Bavnia ,' Xerococcus , Colum- 

 neæ sp. pi.]. 



49* 



