390 60 



liprsotn Ci-diTcn, er især frcnilierski'ndi! fijpiiiu^tii lirlc llirllcl. I Skovt;, iliiimcdc .if delte 

 Naalclræ |iiui 8000', saa Hooker Aber. Larix 0'ri/Ji//iii, der kun l)livcr 30— iO' hoi, 

 men liar slore Kogler, crslalles i Vcsl-Ilimahija af Duodaren [Cedrus Deodara). Ogsaa 

 Ædelgran [Abiea Pindrou} og Webbiana), llodyran [Picea Sinit/iiana] og Fyr (Pinus Gerar- 

 dt'ana og exctUa) have her deres Hepræsenlanler. Uliododendrerne spille i Underskoven 

 en ligesaa viglig llolle som i del lavere Bælle. De danne ofle uigjennemtrængelige Kral, 

 og R. Falkoneri med store, underneden brunplettede Blade, opnaaer en Høide af 25 — 30'. 



\) l'jeldvæxlerncs Bælte fra 12,000' lilSneliiiien (13—16,000'). Som- 

 meren varer kun tre IMaanedcr, fra 21de Juni til 21de September, og Klimaet viser ved sin Tor- 

 hed en Tilnærmelse til del, som hersker i Tibcl. Iler lindes eu vild og slorarlel Bjerg;natur, 

 hvor Gletscherne, der her, ligesom andre Sleder, tidligere have gaaet langt lavere ned, hæve 

 deres lodrette Vægge til en lloide af 3—4000'. Del er Arter af de samme Slægter, der 

 overalt i den nordlige Ualvkuglc herske nær Sncgrændsen, som ogsaa her danne el lavt 

 Plantedække og udfolde deres prægtigtfarvede Blomster: Anemoner, Primulaer, llanunkler, 

 Genlianer, Potentiller og Illiododcndrer, der her ere svundne ind til faa Tommer hoie 

 Dværge. Om Natten rulle de Bladene sammen, idel Vædskerue paa Grund af den .»^lærke 

 Udslraaling fryse i Overfladens Celler, men om Dagen udfolde de dem igjen. Rhododendron 

 setosuvi. og R, anthopogon udbrede en saa stærk aromatisk og bedøvende Lugt, al de for- 

 aarsage Hovedpine. 



Saaledes forholde Planlebælterue sig i deii slorsle Del af Himalaja og navnlig i 

 Sikkim. I Khasla derimod gjør der sig en Afvigelse herfra gjældende, som ganske svarer lil 

 den, som Sumatra viser i Forhold lil Java. 1 lihasia ligge nemlig ifølge Hooker Planle- 

 bællcrne 4000' lavere end i Sikkim, og del uagtet førslnævnle ligger to Grader nærmere 

 Ækvator. Ogsaa her synes denne lavere Forekomst af Planterne at gruude sig paa Klimaets 

 store Fugtighed. Den aarlige Kegnmængde er nemlig her slorre end noget andel Sled paa 

 Jorden og udgjør 600 Tommer eller 50 Fod, ja i enkelte Aar endnu mere. Der falderunder- 

 liden i ét Døgn en slørre Regnmængde end i Danmark et helt Aar, og Floderne slige under- 

 tiden i 12 Timer ligesaa mange Fod. Planleva'xlen udmærker sig her ved sin overordentlige 

 Yppighed og Bigdom paa Arter. Orcliideerne synes al være arlrigere her, end noget andet 

 Sled i)aa Jorden, og dernæst Balsaminerne; desuden mange Palmer og Bambus-Arter. 

 Kastanie-Egene (Cyc^oia/ano;;Aisox^oe?on) voxe her paa 1000 — 5000' sammen med Figenarier 

 og Muskatnødtræer. — Af plantegeografiske Forhold, som ere eiendommelige for Himalaja, er der 

 endnu lo, som fortjene særlig al udhæves. Del ene er del, al Slægten Rhododendron, som 

 ellers er indskrænket til del alpine Bælle, her forekommer i 70— 80 Arter udbredt gjenuem alle 

 Bæller. Del andel, endnu langl \igligere, beslaaer deri, at her, i en lloide af 7000— 10,000', 

 næslen alle (or den nordlige Halvkugles tempererede Zone karakteristiske Slægtslyper ere 

 repræsenterede. Sum Exempler lierpaa skulle af Slægter af træagtige Planter , som ere 



