402 72 



væxten el sydligt Præp, sansom Phoenix daclylifera, Chamærops humilis, Agave americana, 

 Opuntia ntlgnris, Cujirensiis glanra {den saakaldip porluuisiskc Cypros, fra Inrlien), <'era- 

 tonia Siligua, Myrica Faya o. a. 



Den sydlige Del af Spanien, Andalusien og Granada, viser i sin l'lanlevæxl stor 

 Tilnærmelse lil Afrika. I Lavlandet bestaacr Tnnvæxlen nogle Steder, saaledes navnlig i 

 Sletten ved Sevilla, af Quercus Ltisitamca var. IJaetica, det vilde Oiictræ (Olea Europæa rar. 

 Olea.iter) og isa-r af Pinus Pinea, som ved Cadix-IJngleii danner store Skove. Dværg- 

 palmen har her overalt en stor l'dbredning og danner mellem Sevilla og Eciga store rene 

 llevoxninger; mange Steder forekommer den i Forening med Pistacta Lentiscus, Tamartx 

 galltca og Nerium Oleander. I Tiraiiada er Lavlandet skovlyst, men mellem 500 og 2.iOO 

 — 3000 fod ere de sted.'iegronne Ege, Quercus Suber, Ileæ, coccifera, herskende. Del 

 gjælder om denne Del af Spanien endnu mere end om den sidslomlalte, at mange Træer 

 og Buske fra sydligere Lande dels dyrkes, dels ere forvildede i saadan Ma-ngde, al Plante- 

 væxten licrved paatrykkes et næsten tropisk Præg. Blandt disse skulle udhæves , foruden 

 de ovenfor nævnte: Sukkerrøret, Bomuldsplanten, Kaffetræet, Musa paradisiaca, Anona 

 .iquamosa, Yucca gloriosa, Bamhusa ariindianucea o. m. a. — I de høiere Bjergegne, fra 

 3000 lil oOOO Pod, hcslaa Skovene af en Blanding af Ege og Naaletræer: Abies Pinsnpo, 

 Pinus Pinasler; Quercus Lusilanica rar. Valentina {Q. alpestris Boiss.) og Q. Toza. Melli'ni 

 GOOO og 11000 Fod ligge Fjeldbuskenes og Fjeldurternes Bælle. 



I den vestlige Oel af Spanien har Plantevæxlen stor Lighed nird di'u paa de Itale- 

 ariske Øer, paa C.orsica, Sardinien og i de sydligere Dele af Italien. 



Paa d?n pyrenæiske Halvø forekommer i del Hele 12 — 13 Arter af (aipiilifercr, 

 nemlig 9 Ege, 1 Kastanie og I Bøg. Af Egene hore 7 Arter lil Underslægten Lepidoba- 

 lanus. Af disse er der, foruden de lo nordiske Arier, Q. pedunculata og sessilifiora, og 

 den ogsaa i Mellemeuropa forekommende Q. pubescens, tre Arter, der ere egne for denne 

 Uel af Gebetet, nemlig: Q. Toza, Q. Liisiianica med sine lo Varieteter (Valentina o^ Baetica] 

 og Q. humilis. Q. lle.r er fælles med alle Middelhavslandene*). Af Underslæglen Cerris 

 forekommer her kun 4 Arier: Q. occidentalis, Suber, coccifera og Cerris. 



I Algier forekomme Egene (ra Kysten og lil en Iloide af 5000 Fod , o^ de danne 

 paa mange Steder næslen rene Bevoxninger i de Levninger, som ere tilbage af de lidligrre 

 saa udstrakte Skove **|. I Lavlandi-t og lil :^0(iO Fod er del Kork -Egen, Sien-Egen 



*) Hvorvidl (lin af Lange oiislillcili' (J. •irncilU er cii c'};cii Ail eller iii \i>(l rncuel smalle Hlaclo »y 



l-'ruiilpr iidniaTkPt Vaiieli't af Q. Iler. maa vel iddlil videre aiisees for Ivivlsonil. 

 '*) De fordlillis slore Ivgc- oi; Kjrrc-Skovc i Aljjier ere dels lileviie ndclai;!« ved Skovbrande, der ofle 

 iipDlode ved Arsvidiilng »f tiru^sscl i Sliilnlimeii nf Somincren , dels ved liPiisynslus Indsamllns af 

 Terpentin ng Hark — liarken af I'inus llulepensis er en visitii! Handelsarllkel I .Sahara, hvor den 

 lienjlles III Garvnin:; — oa; endelig ved de Odelipjigelser, som del i Skoven {jnrsseiide Kva-i; fnr- 

 aurtii^oile |iaa di'ii iiiiae Opvirxt. Nii ere alle Skovene I Algier uniler Opsjii af l-'orslheljeiilc 

 (Coason: lla|ipnrt ~\n uii vuyate bolaiiiijiie eii Alijerie. Ann. .seicnc. natur. -1 Ser. Tom. 1 — .'>). 



