406 76 



rn lloidc af 3.i()(> til ioOO l'od aflCgt-, som nicslcn alk' hurc (il dfin Oniiipc af l'iitlLTslæglcn 

 Cerris, iivis ISIadc crc liraaddcl-laiiiiedu, iieinllg (^. limntii, oophorOy resca, retjia og Persica. 



I den sydvcsllige Del af l'ersien, Nordvesl for Scliiras, faiidl Kolschy paa den 

 11(100 Fod lioie Kiih-Daena Q. Persica herskende mellem 4000 og 6000 Fod. Over Ege- 

 bo'Uel fandtes en Busk-Ilegion bcslaaende af Lonicera Persica, Tragacanlli-IJuske og Um- 

 belliferer {Dorema, Ferula) (Wiegmanns Arcliiv I81G, p. 436). 



Palæstina danner Sydgrændsen for delle (lebét mod den arabiske Ørken. Sydpalæ- 

 stina hæver sig terrasseformig i Veirel til en Iloide af 3000 Fod. Det er el fuldstændigt 

 Bjergland, skovklædt paa sin vestlige Ileldning og forsynet med en i September indtrædende 

 Regntid, saa at det slaaer i skarp Modsætning til den tilstødende Tange ved Suez, som 

 er flad og har en orkenagtig Karakler. Skovene bestaa her af Pislacia Palæstina, Celtis 

 oricntalis, Quercus dalliprinos rar. Palæstina, Eleagnus angustifolia, Moms nigra og alba, 

 Olea Ettropæa, Zizyiihus Spina Christi og i l'loddalene af Populus Euphralica, Salix Bahij- 

 lonica og Fraxinus Syrica. Paa Toppen (c. 3000 Fod) af Bjergene, som omgive Byen 

 Hebron, der ligger i en Høide af 26.50 Fod — ifølge Kolschy en af de yndigste Egne i 

 Orienten — findes Fyrreskove (Pinus Brulia). I Nærheden af Byen Hebron er der el Ex- 

 emplar af den nysnævnte Egcart, der er bleven bcroml ved sin Slnrrelsc og betegnes som 

 Abrahams- eller iVIamre-Egen. Slammen har 22 Fod i Omfang og bærer en kolossal Krone, 

 som til den ene Side breder sig 83 Fod og til den anden i!) Fod fra Stammen. I den 

 nordlige Del af Palæstina, paa Bjerget Tabor, voxer en anden for Palæstina eiendommelig 

 Egearl (Q. Ithahurensis)*). 



De lappctbladcdc Eges og Bogens Gebet. 

 [Quercus, Lepidobalanus, Eulepidobalanus, jf lobatæ). 



Delte (Jebél indbefatter den storsle Del af Europa Nord for Pyrenæerne, Alperne 

 og Balkan og indtager i Sydeuropa og" Lilleasien el Bælte paa Bjergene, som gradvis hæver 

 sig (il større Høider og sydligst ligger mellem iOOO og 6000 Fod. Som bekjcndt falder 

 den Nord for de høie Bjcrgkjæder liggende Del af Europa i tre store naturlige Hovcdparder: 

 det nordeuropæiske Hoilaud (den skandinaviske Halvø og Finland), hvortil slutte sig 

 Skotland og den vestlige Del af England samt Irland og Bretagne, de mellemeuropæiske 

 Bjerge og et mellem disse to Partier liggende Lavlandsbæl te. Del er dette Lavlands- 

 bælle, som her især kommer i Betragtning; thi det er her, al delte Gebéls Arter af Ege- 

 lamilieu have deres egentlige Hjem. 



*) KoUchy: UmriS8c von .Siidpaliisliiia ini Klcidc der Krfililingsnorii (Vcriiniiril. der K. K zonl.-lioliin 

 ticscllscliafl in Wien. Jnbrg. 18GI). 



