414 84 



Arier {Q. seist'liflora, pubescens, Farnetto) en meget viglif; Rolle som skovdannende Træ 

 fornemmelig pna de afsondrede lljergsyslenier, som ligge Vest for Apenninerne, især hvor 

 de danne plateauaglige Strækninger (Schouw). Paa Alpernes sydlige AfTald forekommer 

 Sommer-Egen i Kastaniens og i den nedre Del af Bogens Bælte, til 3000 — 3500 Fod. I 

 Apenninerne stiger den sjelden til større Eleide; kun i de sydligste f>gne til 3500— 3G00 

 Fod og paa Ætna til 5000 Fod. I Oslerrig, navnlig i hele Ungarns Lavland, horer Egen 

 til de herskende Træer, danner mange Steder rene Uevoxninger og opnaaer navnlig paa det 

 tertiære Bakkeland en anselig Størrelse; den gaaer sjelden op over 2000 Fod (Pokorny). 

 Uer voxe almindelig i Forbindelse med Sommer- Egen Q. seasilifiora, pubescens og Q. con- 

 ferta (især almindelig i Serbien), hvis Frugter næsten ere lige saa velsmagende som Ka- 

 staniens (Neilre ich). Desuden angives herfra <3._^/?/;en«?w/a (Hol. Zeit. 1869, p. 530), slrigosa 

 NVierzb., fructipendula HK., menesiensis Kil., spicata Kit., verlesiensis Kit,, cuneata Kit., 

 Former, der neppe kunne hævde deres Arlbereltigelse. 1 Galizien ere baade Sommer- og 

 Vinter-Egen udbredte over hele Landet, paa Sletten og de lavere Bjergskraaninger, dels 

 indblandede, dels i smaa rene Bevoxninger (Uerbich). I Bosnien ere Egeskove almindelige 

 mellem 1800 og 3000 Fod (Sendtner). I Banalet, Serbien og Vallakiet indlage Egene 

 store Strækninger langs med Donauen , men i Regelen kun som Huske. I Tyrkiet voxer 

 Sommer-Egen mellem 1200 og 4000 Fod (Grisebach). I Grækenland spille Egene af 

 denne Gruppe samme Bolle som i Italien; forekomme indblandede eller i smaa Grupper 

 over hele Landet indtil en Heide af 3000 Fod. Kun sjelden danne de større rene Bevox- 

 ninger, som i Arkadien, Elis, Akarnanien, i Dele af Phtiotis og paa Eubøa (Heldreich). 

 Ogsaa i Lilleasien have de lappetbladede Ege en stor Udbredning og slige hist og her op 

 til 5000 — GOOO Fod. Q. pedunculata optræder her i særegne Former (^,). .4n«eneaca Kolschy, 

 var. petiolaris] og her forekommer en meget nærslaaende Art {Q. Haas). Ogsaa Q. sesst- 

 liflora viser sig her i egne Skikkelser (Q. pseudotscharukensis Kolschy, Q. Dshorochensis 

 C. Koch) og ligeledes Q. pubescens (Q. brevifolia Kolschy), og her komme egne Arter til 

 (Q, vulcanica, Q. Cedrorum). Paa Kaukasus voxe Q. pedunculata, pubescens og sessiliflora 

 indtil en Heide af 2400 Fod, og sidstnævnte stiger tilligemed Q. macranthera i Provindseo 

 Talusch op til 600O Fod. 



Vinter-Egen [Q. sessiliflora) synes al have sit egentlige Hjem i Tydskland*). 

 I Lavlandet forekommer den blandet med Sommer-Egen, men denne er dog her saa over- 

 veiende, al den udgjor "/lo af Egeskoven (Har ti g); men jo heiere man sliger, desto mere 

 vil man Onde, at Vinter-Egen træder i Sommer-Egens Sled, og i Nord- og Mellemtydskland 

 gaaer den 4 — 500 Fod, i Sydtydskland COO— 1000 Fod heiere op jiaa Bjergene end sidst- 



*) Den har lier ogsaa mange Navne: Ucutsclic EIchc, SIcinelclie, NVintcrclclic, Uergelclic, Sputclclic, 

 Wclsclche, Trufelchc. 



