420 90 



rremdeics : Populus tremula, Salix Caprea, cinerea, pentnndra. Coryltis, Fraxinus ^ TJlmus 

 montana, Acer plat anoides, Tilta parvifolia, Horbus aucii paria og. I' ennica. liun i de sydligste 

 Egne voxer Egen (Q. pedunculala). Statsskovene anslaaes til 6 Millioner Tdr. Ld., men 

 store Skovstrækninger edelægges stadig ved Tjærefabrikalionen og navnlig ved Skovbrande*). 



Sverrig kan efter de herskende Skovtræer indiieios i tre Bælter**). 



1) Naaletræernes, Graa-Ellens os llirkenes Ititlle indlager Lapland og Norr- 

 land til Dalelv. Landet har her el meget ensformijrt Præg og beslaaer af vidtstrakte skov- 

 klædte Fjcldslelter. Skovbrug og Kvægavl ere llovednæringsveiene. Agerbruget er kun 

 ringe og væsentlig indskrænket til Bygavl. Naaletræerne, Gran og især Fyr, have deres 

 stnrste Udbredning i Norrland, hvor de danne en næslen sammenhængende Skov , ihvorvel 

 der i de ved Floderne liggende Egne i de sidste 20 Aar har fundet en odelæggende Træ- 

 hugst Sled. Granen gaacr op til henved 1000 Fod og Fyrren c. 300 Fod lioiere; dog er 

 der nogle Steder (f. Ex. Quickjock), hvor del omvendte Forhold finder Sted, hvor Granen 

 gaaer heiere op end Fyrren. Graa-Ellen hører til de almindeligste Skovtræer og optræder 

 i hoiere liggende Egne i en egen buskformig Varietet {Alnus puhescens). Ligesaa hyppig 

 er Birken {B. glutinosa), der paa mange Steder danner el eget Bælte over Naaletræerne. 

 Her voxer ogsaa Betida alpestris, der synes at være en Bastard mellem B. glutinosa og 

 nana. Penne gaaer op til en Fløide af 2250 Fod, beklæder alle Sumpene i Norrland og 

 gaaer helt ned til Ilalland (o7°)***). 



2) Egenes Bælte. Delte Bælte har sin Nordgrændse ved Dalelv og iiulbefaller 

 Mellemsverrig, allsaa hele Svealand (med Undtagelse af en Del af Dalsland) og den nordlige 

 Del af Gotaland. Det gaaer modsat Bøgens Bælle længere op paa Øst- end paa Vestsiden, 

 og flere af de for delle Bælle karakteristiske Træer, som Ahornen og Ælmen, gaa ikke 

 alene langs med Kyslen op til Ångermannelv, men forekomme i spredte Exemplarer til den 

 sydlige Del af Lapland. Del er kun lil Nordgrændsen for dette Bælte at Frugltrædyrkning 

 finder Sted og ligeledes at Hvede og yErlcr dyrkes. Rugen er den vigtigste Brodplante. 



*) Die Wåldcr in Finland von Obcrforstralil v. Berp i Jalirbuch des K6n,^l. sacli. Academic fur Forst- 

 und Landwirllie zu Tarand, 13 li. 

 **) Andersson: Appcrfn de la vegetation el des planles cultivées de la Suéde, 1867. 

 •**) bcsudcn ere foipende Træer og Huske karaklerialiskc for delle Hælle: Juniperus communit, der ofte 

 opnaaer en lloide af 15 — 18 Fod, Mj/riea Gale, der paa 04° er saa dominerende, at den udcjor 

 el cgcl Hirlte, som tildels danner Grændscn mellem den sibiriske og cnropæiske Flora, Sorbiu 

 * aucuparia, som stiger op lil 1800 Fod, I'opulun tremula, Salix pentandra, Caprea, nigricana, hastata, 



tagant, daphnoidet, Iriandra, cinerea, aurlla, repen«, og over Dirkenes Ba'llc dannes cl egcl U.Tlle 

 a( S.phylici/olia, glauca, fjupponum Oli Innala, ou ovenover tUae \oxe S. myrslnites, arbiiacula, otnla, 

 polari4, licrbacea, reliculala. 



