9& 425 



(»Lavlandsbirken«) gaaor til den sydligste Hel af Tronhjem Stift. B. glutinosa (»Iløilands- 

 birken«) til 70° ligesom Alnus incana. Enen, der her underliden opnaaer en Høide af 25 

 Fod, Slammen 6 — 7 Fod i Omfang, og bliver 6 — 800 Aar gammel, gaaer lil Magerø. — Sko- 

 venes Netto-Udbylte ansloges i 1805 til 4 Millioner lldr. 



Danmark*) maa betragtes som et nordligt fremspringende Parti af den mellem- 

 europæiske Slette, men som havomsluttet har denne Del en selvstændig Karakler, lige- 

 som Danmark ogsaa paa Grund af denne sin Beliggenhed til alle Tider har bevaret nationalt 

 og politisk Selvstændighed. Danmark staaer i Modsætning til Nordtydskland ved sit Øklima, 

 og denne klimatiske Forskjel har sit Fdlryk i Trævajxten , dels derved at Bogen her 

 fuldstændigere end andetsteds har gjort sig lil Herre over Jordbunden paa 

 de andre Træers Bekostning, dels ved den almindelige Udbredning (i den 

 vestlige Del af Landet) af en saa udpræget Øklimatplante som Kristtornen, 

 medens de skovdann ende Naalelræer, Fyr og Gran, fuldstændig ere blevne 

 fortrængte i den historiske Tid som vildtvoxende. 



Danmark tæller 1330 Blomsterplanter, og af disse er der ikke en eneste, uden at 

 den jo ogsaa voxer i andre Lande. Plantevæxten er i det Hele saa ensformig, at et Areal 

 paa faa Kvadratmile i den større Del af Landet vil indeholde Hovedsummen af samllige 

 Arter. Rostrup har saaledes vist (1. c, p. 461), at man ved al sammenligne hele Landet 

 med Laaland-Falster, med Laaland og med et Areal paa denne af 176 Tønder Land vil 

 finde, at medens Arealerne af disse forholde sig som 50,000:1444:1250:1, ville Arternes 

 Antal forholde sig som 2^/4:2:l'/8: I. Denne Ensformighed gjor sig dog kun gjældende 

 paa Størstedelen af Øerne, og i sin Helhed betragtet viser Danmark tilstrækkelige Forskjel- 

 ligheder til at det derefter kan inddeles i flere naturlige plantegeografiske Afdelinger. 

 Disse Vegetationsforskjelligheder beslemmes navnlig ved Jordbundsforholdene og ved de 

 Forskjelligheder i Klimaet, som ere afhængige af den mere ostlige eller vestlige Belig- 

 genhed, modens den paa Bredegraden beroende Varmeforskjel spiller en mere underordnet 

 Rolle. 



Da Danmark med Undtagelse af de faa Punkter, hvor den underliggende Kridt- 

 dannelse træder op til Overfladen (Møen og Stevns Klint, Bolbjerg i det nordlige Jylland 

 o. fl. St.) bestaaer af Rullestensdannelsens løse Sand- og Lermasser, har det Vestsiden be- 



*) Hornemann: Bemærkninger angaaende Forskjelligheden af Vegetationen i Danmark. — J. Lange: 

 Om nogle danske Planters Fordeling og formodede Grændser for deres Udbredning (Vid. Medd. nat. 

 For., 1S49). — Schjotx: Bidrag til Bornholms Flora (s. S., 1850). — M. Lange: Den s.vdfyenske 

 Øgaards Vegetation (s. S., 1857). — Schjotz: Beretning om en bot. Reise i Slesvig (s. S., 1860). — 

 Kocli: Om Falsters Vegetation (s. S., 1862). — Rostrup: Lollands Vegetationsforliold (s. S., 1861). 

 — Mortensen: Nordsja'llands Flora (Bot. Tidsskr., 1871). — Vaupell; De danske Skove, 1863. 



