426 96 



grændscndc aabnc stærkt bcvæccde Hav og de horskonde voldsomme nordvestlige Vinde i 

 den historiske Tid fremkaldt store Forandringer og Omvæltninger, som have iia\t en 

 gjennenigribende Indilydeise paa l'lantevæxtens Karakter. Vestenvinden, der har furt iimaa- 

 delige Masser af Flyvesand, paa flere Steder milevidt, ind i Landet, begravende IWiinerne af 

 forladte llyer og laarnendc sig op til 60— 100 Fod hoie IJakker, skyldes den Klilbræmme, som 

 strækki'r si« langs Jyllands Vestkyst. Mavet skyldes del Marskland, som navnlig i Slesvig 

 og Holsten indtager et bredt Bælte indenfor Klitlerne, og som er opstaaet ved den i Slut- 

 ningen af hver Flodlid afsalte fine lllaalerdynd (Slik, Klæg). Desuden har der i den Del 

 af Landet, som ligger Nord for en Linie mellem Nissumfjord og Nyborg fundet en gradvis 

 Hævning Sted, og herved og ved Tilskylniuger — Forandringer der endnu stadig fortsættes 

 — er Landets Areal bleven forogel. Saaledes har den Nord for Limfjorden liggende Del 

 af Jylland endnu i den historiske Tid beslaaet af flere adskille Ger, Moen har værel 3 Oer, 

 som ved Tilskylning er blevne forenede til én ; Uorreby, nu en uanselig Landsby midt inde 

 i Landet, var i Middelalderen en Sø- og Kjøbslad med sil eget Byvaaben*) — og lignende 

 Forandringer ere foregaaede andre Steder. De melereologiske Iagttagelser, som ved Land- 

 husholdningsselskabets Foranstaltning siden I8.i9 ere blevne foretagne paa forskjellige 

 Steder her i Landet, have allerede ledet til Uesullater, som ere af Betydning med Hensyn 

 til den rette Forstaaelse af de plantegeografiske Forhold**). Uosstaaende Tabel viser 

 Middelvarmen i C° fra 10 forskjellige Punkler***). 



Da de jydske Stationer i Gjennemsnil ligge 17 Mile nordligere, end de paa Sjol- 

 land og Falster, synes Varmens Aftagen mod Nord at være '/io° for o Mil. Skaarupgaards 

 lave Aarsvarme antages at bero paa denne Stations hoie Beliggenhed (200 Fod over Havel), 

 og den lave Aarsvarme paa Næsgaard hidrorer udelukkende fra de lo Foraarsmaaneder, 

 April og Mai, »og der kan neppe være Tvivl om, at Grunden herlil maa sflges i, at Øster- 

 søen langsomt opvarmes om Foraaret paa Grund af den stærke Tiislrømning afSnevand 

 gjennem Buslands og Sverrigs Floder«. Medens Aarsvarmen synes at være ens i Jylland 

 og Sjadland under samme Bredegrad (Stationerne: Landbohoiskolen, Silkeborg, Tarm), viser 

 der sig derimod i de forskjellige Aarslider og i de enkelte Maaneder udpra'gede Forskjel- 

 ligheder. Sjælland— Falsler har saaledes 1° hniere Sommervarme end Jylland (paa samme 

 Bredegrad); men Jylland har derimod eu noget mildere Vinler. Sammenlignes de tre oven- 

 nævnte Stationer, viser del sig, al April til Juli har Silkeborg lidt koldere (^io°) end Tarm, 



♦) Fogli: Geografiske .Slilzrer fra Møen. 



•*) Aarsbrrclnlng fra det lioiigl. Landliusliol(liiingsselsknl)S melereologiske Coniite og navnlig Femaars- 

 berrUilnKrn, llll^lvcn ISG7. 

 •**) Af ile nedenfor naivnte Slationer ligger Hindholm to Mile Svil for Soro, Næsgaard paa (Istkjslcn af 

 Falster. Sinirlslrup 1'/« Mil Syd for lljorring, Tarm 4 Milo Nord for Varde, Skaarnpgaard I'/« Mil 

 Nord for Aarhus, Malbulguard i den sydlige Del af Als. 



