128 98 



navnlip om Sommfrcn, ikke (Inder Bekræflrlsp, naar man bruger Dagens Middnlvarme til 

 Sammenligning«. »Nirsgaard har fra August og Aaret ud en lidt høierc Temperalur end 

 lliudholm og en endnu betydeligere Overvægt over Landbohøiskolen, saa at Østersøens 

 Virkning paa Falsters Varmeforliold i Sammenlit;ning med Sjællands netop bliver den samme 

 som \eslcrliavets for Tarm og Silkeborg«. — »En Sammenligning mellem Middelvarmen af 

 de Klokkeslet, ved hvilke der aflæses (Kl. 8, 2 og 10), viser betydelige Afvigelser i Varmens 

 Svingninger i Lobel af Dognel paa de forskjellige Stationer«. »Næsgaard har om Foraaret 

 og Sommeren en langt koldere Middag, men til Gjengjæld en varmere Aften end Dindholm, 

 og Grunden til del kolde Foraar paa Næsgaard er udelukkende en lav Varme Kl. 2 ; Ihi 

 selv i April, Mai og Juni har Næsgaard det varmt Kl. 10, skjondt det ved Middagstid er 

 lo Grader koldere end paa Hindholm. Næsgaard har i Varmens daglige Gang Kystklima, 

 Hindholm Fastlandsklima; allsaa, medens Østersoens Indflydelse paa den ene Side i det 

 IJele og Store maa boie sig for Vesterhavets, saa al Sjælland — Falster gjennem Aaret har 

 Fastlandsklima i Sammenligning med Jylland, saa fremtræder dens Nærhed paa den anden 

 Side ved de daglige Variationer og det i en saa kjendelig Grad, at det utvivlsomt maa kunne 

 spores paa Agerdyrkningsforholdene« og paa IMantevæxlen i Almindelighed. Viborg har 

 fra April og gjennem Sommeren Kl. 2 indtil tre Grader høiere Varme end Smidstrup, men 

 desuagtet bliver Aftenen koldest i Viborg, som her optræder i del Smaa med Ørkenens 

 Klima; men der er heller intet paafaldende i, al den mørke Dede, der til alle Sider om- 

 giver Viborg, kan medvirke til denne stærke Svingning, medens Søluften virker udjævnende 

 ved Smidstrup. Den længst fra Havet liggende Station, Silkeborg, har del varmest Kl. 2, 

 selv den koldeste, Skaarupgaard, har det i el Par Sommermaaneder lidt varmere end Tarm. 

 .Man kan efter disse Sammenligninger med temmelig stor Sikkerhed paastaa, at Sommer- 

 varmen i Jylland midt paa Dagen tager lil, eftersom man fjerner sig fra Havet, hvorhos der 

 i Forskjellighederne mellem Skaarupgaard paa den ene. Tarm og Smidstrup paa den anden 

 Side, er en svag Antydning af, al Vesterhavets Indflydelse ogsaa paa den daglige Svingning 

 er den overveiende, saa at Vestjylland navnlig i de frugtbare Egne har en lavere Dagsvarme 

 end Østjylland, naar Afstanden fra Havet er ens. — Ilegumængden er ens for Sjælland, 

 Falsler og Østjylland, nemlig c. 21 Tommer, men noget slørre for Vestjylland, nemlig 23 

 Tommer, og denne Overvægt skyldes alene Efteraarsmoanederne. 



Naar man lægger Trævæxlen*) lil Grund for en plantegeografisk Inddeling af Dan- 



•) Danmark or et af de skovfaltigstc Lande i I^uropa og slaaer i denne Henseende tilbage baade for 

 Holland og .Slorbrilannlen. Hele Europas Skovareal anslaacs til ;il,000 Q Mile, livoraf, alene paa 

 Rusland fulder 31,000 D Mile. Sliovnrcalcl ud^jur I Rusland af Totalarealel 37 pCt., i Norge 38 

 pCl., I Sverig :U pCt., i de fleste andre Lande i l';uri)|)U nicllcin 1.^— :'0 pCt. , i Holland og .Stor- 

 brlUnnlen c. 7 pCl. , I Danmark O pCt. SkovarcMlel er fordelt pan foispndc Maade mellem de for- 

 skjiillge Ueaiddcrc: 



