4S6 106 



Andromeda polt'foUa, Vaccinxum Vilis Jdaa, Arctostoiihylos uva urst, Oenista Anglica, Ger- 

 manica, tincloria, pilosa, Lycopodium claratum, Chamæcyparissus , complanalum, Thymus 

 Serpyllum, Oentt'ana campeslris, Amica montana, Orchis macutata o. fl. I de kjæraglige 

 Lavninger voxc: Myrica Gale, Vaccinium ulif/iiwsuvi, Oxycoccos, Scirpiis cæspilosus, Lyco- 

 podium inundalum , Selago O. 1. Klilbællcl indtager el Areal af omtrent 10 D Mile, og 

 Klitterne have paa mange Steder med deres Længdedale og Tværdaie og deres 70—100 

 Fod lioie Toppe, hvorfra man har en vid Udsigt over Iluv og Land, Hjerglandsiiabets Ka- 

 rakter. Siden Slutningen af forrige Aarhundrede har der fundet en systematisk Beplantning 

 af Klitterne med Klitla;,' Sted, og Sandflugten er nu overalt dæmpet. I de sidste 20 Aar er 

 der paa fire Steder bleven anlagt IMantninger af iN'aaietræer (Pinus montana, F. Austriaca 

 og Picea alba), og di.«se ere lykkedes saa vel, al der er al Grund til at vente, .at et bredt 

 Skovbælte i Tidernes Lub vil komme til at bræmme den jydske Kyst. Del Plantedække, 

 som er udbredt over de dæmpede Klitter, giver dem en cieDdommelig graagrøn Farve og 

 er dannet af Psammta arenaria, Elymus arenarius, Festuca ovina, F. rubra, Phleum are- 

 narium, Carex arenaria, luncus Balticus, ISalix repens, Jasione, Oalium verum, Eryngium, 

 Hieracium pilocella, Thymus Serpyllum, Campanula rotundifolia , paa nogle Slider voxe 

 Hippophae og Rosa spinosissima, og Uunden er dækket af Rensdyrslavens og Korailavens tætte 

 Tuer. 1 de fugtige Lavninger mellem Klitterne voxe de samme Planter som i Hedemoserne. 

 — Marskdannelsen er foregaaet og fortsætles endnu stadig indenfor den Ørække, der fra 

 Ujerting løber mod Syd som eu Formur for Kysten, og den berører altsaa kun den sydlige 

 Del af Jylland. Iler bar ligesom i den øvrige Nordsoen mod Syd begrændsende Kyststræk- 

 ning fundet en meget gradvis Sænkning Sted, som blandt andet sees af de mellem Orækken 

 og Fastlandet i en Dybde af 10 Fod under Vandspeilet rodfæstede Slød af Fyrretræer*). 

 Grændsen for Marskdannelsen betegnes mod Øst ved en indre Klitkjæde, der angiver den 

 ældre Strand lør Marskdannelsen og i Slesvig ligger langt fra det nuværende Hav. Da 

 Forskjfllen mellem Ebbe og Flod stiger indtil 8 Fod, tjener den flade Strand mellem Kysten 

 og Ørækken (Vaderne) al'vexleude til Færsel snart for Skibe, snart for Vogne og Heste. 

 Medens Havet stadig borlskærer Partier af Øernes Vestraud — over en Mil Vesten for 

 Øen llomø sees Ruiner paa Havbunden — afsættes igjen Dele heraf, nemlig det fine glim- 

 merrige Brunkulsler, i det rolige Vand indenfor Øerne, saaledes at der i Slutningen af hver 

 Flodlid bundfældes el tyndt Lag Slik, og denne Slikafsætning søge Beboerne at fremme ved 

 Værker af llisflelning (Sliksamlere) eller ved aabne Jordværkcr (Lahninger). Ved denne 

 daglige Tilvæxt forhøies Bunden stadig, om end meget langsomt (1 Fod nogle Steder i 

 G— H, andre Steder i 60 Aar), og ved de forskjellige Vegetationer, som derpaa adose hin- 



*) KorchlioMimFr: Slrandciis Dniiiiclsc paii Veslsidcii af den jydske llalvo (Dansk Folkclilad, Sde 

 Aurg., 1842, Nr. I— 3|. 



