444 114 



brcdningsrcntra, da del er bckjondl, al de endemiskc Ariers Anlal er slorsl, hvor Vandringen 

 er vanskeligst. Fremdeles maa udlucves, al saadanne Arter mangle her eller ere indskra-n- 

 kedc til den vcslligste Del, som Tordrc cl Kystklima, hvilket især tydeligt viser sig i Krisl- 

 lornens Udbredning. 



Den Hel af den nordtydske Slette, som slaaer i nniiddelbar Forliindelse med den 

 cimtiriskc Ualvo, h:ever sig megel gradvis til en lloide af 300 Kod. Indenfor Marsken 

 kommer cl Kælte (»Gesten«) med en mager sandig Hund. Del er navnlig denne linnds 

 Mangel paa Kalk, som har en væsentlig Indflydelse paa Planlevæxlens Karakter, og det er 

 dels Heder, dels Fyrreskove, som her have linnden i IJeslddelse. Derpaa folger et smalt, 

 noget lioiere liggende Bælte med en al' kalkholdig Ler dannet Jordbund, der strækker sig, 

 fra Vest mod Øst tiltagende i Brede, fra Osnabruck over Hannover, Brunsvig, Magdeburg 

 og videre mod Ost langs med Foden af de ældre Dannelser, og som af Grisebach ansees 

 for al være Diluvialtidens Marskdannelse. Delle Bælle har oprindelig været helt overvoxel 

 med Skove af Eg og Bog, men er nu for største Delen indlaget til Agerbrug. Blandt de 

 tilbageblevne Skove fortjene især at udhæves de prægtige Egebevoxninger langs med Elben 

 mellem Magdeburg og Dessau og herfra til Lausit/.*). 



I den østlige Del af den nordtydske Slotte, Trovindsen Preussen, gjor Fasilands- 

 klimaet sig gjældende. I Konigsberg er den aarlige Middelvarme næsten 5" II. og den 

 høiesle Vinterkulde er -4- 25—28° R. Regnmængden er 17 — 18 Tommer. Del S. 407 

 omtalte Hoidedrag har her en stor Brede og hæver sig i sine høieste Toppe til 7 — 800 Fod 

 (kun i Tluirmbcrg til lOlUi Fod|, og Planlevæxlcn i denne Del af Tydskland frembyder især 

 Interesse derved, at adskillige Planter her have deres Vest- eller Nordvestgrændse. Delle 

 gjældcr saaiedes om følgende russiske Arter: Agrimonia pilosa, Euor.tjmus verrucosus, Ce- 

 nolophium Ftscheri, Achillea cartilaginea, Cori'spernwm inlermedmm, Trifolium Lupinasier, 

 Cimicifvga foetida^ Lathyrus pisiformis, Clicerophyllum aromaticum, Arlemisia scoparia, 

 Rumex Ucram'cus, Silene Tatarica, AdenopJiora liliifolia, Linaria odora, Carex cyperoides, 

 — Blandt de Planter, som her have deres Øslgrændse, fortjener især at udhæves Bogen. 

 Den danner endnu i den vestlige Del af Provindsen Preussen smukke Skove ved Gulstadt. 

 Del østligste Punkt, hvor Bøgen her forekommer som Skovtræ er ved Landsbyen Pørschken, 

 3',« Mile Sydvest for Kønigsberg. Adskillige Planler have i denne Del af Tydskland deres 

 absolule Sydgrændse, saaiedes: Beiula hnmilts, Ilierochloe horealts, Sorltis Scattdica, Salt'x 

 depressa, Lobelia Dorlmanna, Ltlorella laciistris, Jttncus Balticus, Bulliarda aqnati'ca, 

 Carex loliacea. Andre liave som Lavlandsplanter her deres Sydgrændse, men forekomme 

 atter sydligere paa Bjergene, saaiedes: Rubus Chamæinorus , Cotoneaster vulgaris , Polt/go- 



*) Grlsebacli: Die Vcgctatioiisliiiicn ilfs iiordwcslllclicii Dcutsclilands (ans »len GolUngcr .Slmlirn, 

 1847). 



