452 122 



ungarske Ilolanikcrfi opforle Arter (Neilroicli I. c, p. 78) cre endnu kun mrgel ufiikl- 

 slændig kjendle. 



Den slorsle og nicsl karakteristiske Del af Ungarn er den 1700 D Mile store til 

 alle Sider af Bjerge onislnltede Sielte, Ungarernes Alfold. Den var i den tertiære Tid en 

 Del af den lange smalle llavbngt, som dengang indlog hele Donauens Flodgebét, senere en 

 umaadelig Indso, og den er nu Donauens af diluviale Sand- og Lerlag dannede lioisl cien- 

 dommclige Flodgebét fra det Sted, livor denne Flod træder ind gjennem den saakaldle 

 ungarske Port, en smal Dal mellem Leythabjergene og Karpaterne, til hvor den gjennem Jern- 

 porten (Porla ferrea), en 18 Mile lang Fjeldrevne, lober ind i Vallakiet. Det er en 

 uoverskuelig træ- og stenløs Sielte, »el afrevet Stykke af den russiske Steppe«; kun 

 Donauens Uredder og de smaa Sandhoie langs med Ilanden af de omsluttende Bjerge ere 

 skovklædte. Ihvorvel Stepperne her, de saakaldle Puslaer, som begynde Ost for Donauens 

 store Beining og navnlig indtage hele Theisflodens Gcbét, i det hele ligne de russiske og 

 ligesom disse have en kort, væsentlig til Foraaret indskrænket Vegetalionstid, udmærke de 

 sig fordelagtigt ved ikke ganske al mangle Regn om Sommeren og ere saaledes meget 

 bedre end de russiske Stepper skikkede til Agerbrug*). Uagtet det egentlige Sleppeareal 

 saaledes er blevet betydelig formlndsel ved al indlages til Dyrkning, er der dog endnu 

 meget betydelige Strækninger, som henligge i deres oprindelige Tilstand. Alfelden, der i 

 sin slBfste Del har en Middelhøide af 260 — 300 Fod, har enten en tør Bund, som i Sand- 

 og Sallsteppeme, eller en fugtig Bund, som i de store hvert Aar oversvømmede Eng- og 

 Mosestrækningcr langs med Donau og Theis. Udstrakte Sandstepper forekomme mellem 

 Pesl og Kecskemét, ved Debreczin og i den vestlige Banaler Mililærgrændse og ligeledes 

 mellem Romerskandserne og Karas, hvor der ogsaa findes Flyvesandshøie. Græsserne ere 

 her overveiende **), dels de samme som voxe i de russiske Stepper, som Stipa pennata og 

 capillata, dels andre, blandt hvilke især Andropogon (PoUenia) Oryllus er almindelig. Mange 

 andre Planter danne her, men kun i det kortvarige Foraar, et brogel Blomsterlæppe***). 

 — Den saltholdige Bund fremtræder mest i smaa o- eller baandformige Pletter i Græs- 

 steppen, Levninger af Fortidens Havbund, der dog ved den østlige Bred af Neiisiedler 



•) Kerner: Das Pnanzenlebcii der Donaulandcr, 18G3. — Griscliach in GOUiiigcr gclcri. Anzeigen, 



1863, p. 1688. 

 ♦*) Græsstepperne eller Pustacrnc indlage efter Sknvcnc og Agerlandet de storste .Strækninger (15 pCl.) 



I Ungarn. 

 ***) Karakteristiske Planler for Græsstcpiicriie ere: Alopecunu agrestis, rideum Soehmeri, JJierochloa 

 borealU, Corynephonui canescents, Avenn priiicnsia, Koeleria crUlata , Featuca ovina, lironiiit nioUU, 

 B. tectonim, Carex liirta, Colchtcum arenarinm, Junlpcnts commuiiit, EpJiedra vulgarit, AchUlta 

 iliUefuliuni , Jnida Oculua Chritti, Artetnisia scoparta, Cenlaurea paniculata, T/iymus Serpyllum, Al- 

 kanna tincloria, Melampyrum critlatum, Amygdalut nana, Onorm spinosa, Oytitu* Atutrianu, An- 

 thyUii vutneraria o. m. fl. 



