123 453 



Søen o. a. SI. indtage større Strækninger. Af de her forel<ommende Saltvæxter iSalsoln 

 Soda) ere de fleste de samme, som voxe ved vore Kyster, som: Triglochi'n maritimum, 

 Salicornia herbacea, Atriplex littoralis, Plantago maritima, Aster Tripolium, Artemisia 

 viaritima, Olaux maritima o. fl. De Partier af Alfølden, som have sumpig Dund, ligge i 

 Flodernes umiddelbare Nærhed. Donauen, der paa flere Steder udvider sig til en Hrede 

 af 4000—6000 Fod og har en Dybde af 20—60 Fod, omslutter utallige større og mindre 

 Øer. Disse og Flodbredderne indtages dels af Skove, dels af umaadelige Mose- og Eng- 

 strækninger af forskjellig Karakter. Skovene dannes af Poptdus alba, canescens, nigra, 

 Salix alba, Alnus incana, gludnosa, Fraxinus, Vlmus, Acer campestre med Underskov af 

 Viburnum Lantana, Samhucus nigra, Cornus mascula, sangrinea o. fl. De stadig af Vandet 

 dækkede Strækninger ere overvoxede med Tagrør, som saaledes her optræde i større 

 Masser end nogen anden Plante*). Ved Tagrørets Væxt og ved Tilskyloing bliver Bunden 

 omsider tørrere, bedækkes derpaa med Garex strieta, og herved opstaa de saakaldte Zsombék- 

 Moser, der tilsidst gaa over til at blive til egentlige Enge**). Af de meget store Mose- 

 strækninger er der kun faa, som indeholde brugbar Tørv***). Den 6 n Mile store Hansdg- 

 Mose ved den sydostlige Bred af Neusiedler-Søen er saaledes den eneste, hvor Tørv skæres 

 i det Store. Det 30 Q Mile store Sumpgebét ved Fi'izes-Gyarmat paa Grændsen df Gross- 

 Kumanien er nu tildels ved Kunst udtørret. 



De omsluttende Bjerge staa ved deres Rigdom paa Skove i stor Modsætning til det 

 næsten træløse Lavland, saa at Ungarn i det hele har henved 23 pCt. skovbevoxet Land. 

 — Karpaterne begynde ved Presburg Nord for Donauen og omslutte med en Længde 



*) Tagroret, Phragmites communis, er af alle Planter i det ungarske Lavland den, som spiller den Vig- 

 tigste Rolle i Naturens og Menneskets Husholdning. Den slorste Masse af Tagror voxer paa Steder, 

 som stadig staa under Vand. Efter Bundens BeskaH'enhed optræder den paa to forskjellige Maader. 

 Hvor Bunden er lost Dynd, danner dens lange Udlobere og Rodder 1 Forbindelse med andre lierpaa 

 fæstede Planter et sammenhængende tæt Dække, som ved hoiere Vandstand loftes i Veiret og udgjor 

 da den saakaldte svingende Bund eller svonimende Oer (Ungarernes »Lap«), der dog ikke, som Nogle 

 have angivet, forandre deres Plads i horizontal Retning, men kun hæve og sænke sig. Saadanne 

 • Lap" danne Grundlaget for alle storre Torvemoser i det ungarske Lavland. Hvor Bunden er fast 

 Sand eller Ler danner Tagroret fra forst af isolerede Tuer eller oformede skarpt begrændsede Partier, 

 der stadig voxe i Hoide, idet Rodstokkene ved Reddernes tætte Væv forenes til en fast Masse, men 

 ikke sende Udløbere til Siden. Paa nogle Steder hæver disse Roroer sig 5 Fod murformigt i Veiret, 

 kun adskilte fra hverandre ved smalle Kanaler. Tagroret har desuden en stor Udbredning i sum- 

 pige Lavninger, som ikke altid staa under Vand, og udfylder disse efterhaanden med en torveaglig 

 Masse. En ganske eiendommelig Form af Tagroret voxer paa den tørre saltholdige Bund. Den er 

 kun faa Tommer eller 1 — 2 Fod hoi, hlaagron og har et sammentrykt Straa. (Pokorny i Verhandl. 

 der zool.-hotan. Gesellscli. in Wien 1800, p. 287). 

 **) Verhandlungen der zool.-hotan. Gesellsch. In Wien 1858, p. 315 og 1859, p. 87. 

 ***) Mosserne tage her kun ringe Del i Tarvedannelsen; thi det ungarske Lavland har, som Pokorny 

 har vist, en mærkelig FatUgdom paa Mosser (Verhandl. der zool.-botan. Gesellsch. in Wien 1860, 

 p. 286). 



57* 



