454 



124 



af IfiO gcogr. Mile og dannende Vandskjelitt mellem den nordeuropæiske Slelle og Syd- 

 europa i en stor Hue den nordlige Uulvdel af Ungarn. Veslkarpalerne ere ved Jablnnka- 

 dalcn adskille fra Sudelerne. Cenlal-Karpalerne danne en bred Landryg, hvorpaa Talra, 

 som en 8 Mile lang, til alle Sider isoleret, af Granit oj; Gneis beslaaende Djergvold, liæver 

 sine linie vilde Toppe til 8000 Fod, og sænke sig i lo Terrasser, Falra eller de ungarske 

 Malmbjerge og Malra, som næsten naaer ned til Donauknæet og paa den anden Side uf 

 delte fortsætter sig i Pilis Vértes Hjergene. Oslkarpalerne , hvor Fjeldvæxlernes Bælte er 

 stærkest udviklet, gaa over i det brede metal- og skovrige transylvanske Iltiiiand. Plante- 

 bælternes Fordeling er folgende*): 



6000' 



Fjeldvæxler. 



5600' ^^^— ^^^_^^^_- 



IJjergfyr. 

 4600' 



Zirbcltyr. KodgraU. .1 ildk-r 



1000- }:::± 2 



Bog. Rudgrao. 



Bogens Bælte. 

 2000' .... ^___^__-^^^^^— ^^__ 



Dyrkede Bælte. 



Karpalerne adskille sig fra de mellemtydske Bjerge derved, at Plantebælterne paa Grund af 

 den heie Sommervarme og den her om Efteraaret og Vinteren herskende sydlige Vind 

 hæve sig til større Heide — dog gjør Bogens Bælte herfra en Undtagelse — ved Tilstede- 

 værelsen af Zirbelfyr og Lærk i Naaletræernes Bælte og ved en stærk Udvikling af Bjerg- 

 fyrrens og Fjeldvæxlernes Bælte. Iler findes ingen Sneregion, og endog de hnieslc Toppe 

 (Gerlsdorfer Spitze 8374 Fod) ere snefrie om Sommeren; kun i enkcjlc Diiie, saaledes 

 navnlig ved Eislhalerspilze, bliver Sneen liggende i storre Masse. Iler forekommer et stort 

 Antal, vistnok i det mindste 30, eiendommelige Arter, blandt hvilke skulle udhæves: lianun- 

 culua Carpalt'cus , Saari'fraga Carpadca, J?ocheliana , luteovtri'dis , Campanula Carpatica, 

 Fesluca Carpatica. Der gjnr sig en ikke ringe Forskjel gjældende mellem Vest- og Central- 



*) Wahlcnberg: Plora Ciirpalorum princiii.iliuiii, 18li. — Fritze und I)r. Ilse: KarpalPii-Hoisc 

 (Vcrhandl. dir zool.-botaii. Gcscllscli. in Wien, 18701. — Koristka: Die liulie 1'alra in den Cenlral- 

 Karpalen (Petrrnianns gcogr. MiUhcll. KrgaDzungslicft. 12. 1864). 



