468 138 



pn'noidea, Catesbcti). Paa de mere liøilliggende Slcder hnrer Bøgen, Fagus ferruginea, 

 lil de mo8l udbredte Træer i de øsllige Stater, hvor d<!n ikke sjclden danner udstrakte 

 rene Revoxninger. Medens nogle Cupuliferer ere udbredte næsten over licle Gebetet, som 

 Quercus rubra, coccinea, tinctoria, macrocarpa og Fagus ferruginea, er der andre Arter, 

 som ore indskrauikode til visse Dele af samme, saaledes som det vil sees ved at kaste el 

 Klik paa Vegetationens Karakter i Gebetets forskjellige Egne. 



Ved Niagara, som ligger paa Gebetets Nordgrændse, dannes Skoven af Tlmia occi- 

 dentalis, Juniperus virginiana, Acer saccJiarinum, Tilia glabra, Fagus ferruginea, Carpinus 

 Americana, Populus Iremuloides og grandidenlala, Betula lenta, Quercus coccinea og rubra, 

 Liriodendron tulipifera. Af Huske findes lier Cornus stolonifera, alba og circinnata, She- 

 jjherdia Canadensis, Rhvs (yphina og Toxicodendron og af Slyngplanter Ampelopsis quin- 

 quefolia og Celaslrus acandens*). Ved Hoboken, en Landsby i Nærheden af New-York 

 (40°, 42'), bestaaer Skoven af Juglans cinerea, Carya alba, glabra og amara, Platanus 

 occidentalis, Liqttidambar styraciflica ("Sweetgum«), som her har sin Nordgrændse, Juni- 

 perua Virginiana, Castanea vulgaris i'ar. Americana, Quercus alba, obtusifolia, coccinea, rubra 

 og tinctoria, Celtis occidentalis (»Sugar-berry«), Ostrya Virginica (»Iron-wood«), Cornus 

 florida, Acer rubrum, saccharinum og nigrum. Underskoven dannes af Sassafras officinale, 

 Vibumum prunifolium, Slaphylea trifoliata, Rhus glabra og radicans , Ligustrum vulgare. 

 Og af Slyngplanter findes her Ampelopsis quinquefolia, Smilax rotundifolia, Vitis Labrusca, 

 Lonicera sempervirens og Celastrus scandens**]. — Ved Wesl-Chester, lidt Vest for Phila- 

 delphia, ere de herskende Skovtræer: Quercus tinctoria, alba, rubra, coccinea, obtusiloba, 

 Prinua og discolor, Castanea vtdgaris v. Americana, Nyssamultiflora, udmærket ved sit over- 

 ordentlig seige Ved, Acer rubrum, Liriodendron tulipifera og Diospyrus Virginiana. Under- 

 skoven bestaaer af Alnus serrulata, Sassafras officinale, Benzoin odoriferum, Vibumum 

 dentalum og acerifolium, Rhus glabra og venenata***) (»Poison Ash«), Cornus florida. 



Paa den nordvestlige Grændse af Gebetet, ved Winnebago, Vest for Michigan-Soen, 

 bestaaer Skoven af Acer saccharinum, Fraxinus alba og sambucifolia , Juglans cinerea, 

 Carpinus Americana, Carya alba. Ostrya Virginica, Quercus alba, obtusiloba, imbricaria, 

 macrocarpa, og paa sumpige Steder dannes den udelukkende af Thuia occidentalis og Larix 

 Americana^). I sin største Yppighed og i den for dette Gebet mest karakteristiske Skikkelse 



•) Bromfleld: Om Vcgclalioiieii i Nordamerika (Hookers Journal, V. 7, p. 138). 

 •*) Bromfield 1. c. 



*♦•) Nordamerikas •lipastræ« har især paa visse Individer en meget giftig Virkning, saa al de ikke kunne 

 taalc at komme i dels Nxrlicd. Itcroring foraarsagcr Inllammaliun af Armen, som ogsaa gaacr over 

 1 Kroppen, og paa nogle Individer virker l'ddiinslningen alene uden Iternring saa giftigt, at den 

 foraarsugcr megen Smerte og en rosenagtig luflammalion, som kan vare i ia'iigere Tid, Jtlws Tori- 

 codendrmi har omtrent samme Egcnskaher. 

 t) Uonplandia l8iJC, p. 24C. 



