139 469 



optræder Skoven i den Del , som ligger mellem Aleghany-Bjergene og IVJissisippi-Floden, i 

 de vandrige Egne, som gjennemstrømmes af .Missisippi, Wabash og Ohio med alle deres 

 mindre Tillob, i Slulerne Illinois, Indiana, Kenlucky, Ohio og l'ensylvanien, der, hvor de 

 umaadelig mægtige og udbredte Kullag (»Illinois Coalfleld«, '>Appallachian Coalfield«, »Pitts- 

 burg seams") vidne om, at allerede i de ældste Jordperioder en yppig Planlevæxt har dækket 

 de samme Egne*). Her have de mange Valnødarter (Juglans nigra, Canja olivæformis, 

 amara, porcina, tomentosa o. fl.) og Ahornarier {Acer eri'ocarpum, saccharinum , nigruni, 

 striatum) deres egentlige Bjem, og her udgjøre paa mange Steder ikke mindre end 10 Ege- 

 arter (Q. tinctoria, ruhra, coccinea, palustris, Fhellos, Prinus, macrocarpa, obtusiloha, lyrata, 

 alba) en væsentlig Bestanddel af Skoven. Herimellem rage kæmpestore Plataner [Platanus 

 occidentalis) frem med deres hvide Grene og colossale Stammer, som ikke sjelden have 

 10—12 Fod i Tværmaal, eller de danne rene Bevoxninger. Tulipantræer ere her alminde- 

 lige med mastelignende høie Stammer, beklædte med en dybtfuret Bark. Kun i Toppen 

 udfoldes de store blaalige Blomster. Blandt de mange andre Træer skulle udhæves: Bohi- 

 nea Pseudacacia (»Locust«), udmærket ved sit fortrinlige haarde Ved, Gymnocladus Cana- 

 densis, hvis store Bønner anvendes som Kaffe-Surrogat («Kentucky-Coffetree»), Nyssa syl- 

 vatica, Ulmus Ainerieana, Tilia Americana og Liquidamhar styracijiua. Slyngplanter, Vitis 

 Labrusca, cordifolia, vulpina, Arnpelopsis, Celastrus scandens, Smilax, Amphicarpæa o. fl., 

 udbrede deres Væv fra Træ til Træ. Paa mange Steder sees Træer, hvis yderste Gren- 

 partler nedhænge visnede. Dette foraarsages ved Cicada septemdecem , som kun indfinder 

 sig hvert I7de Aar og da i saadan Mængde, at den næsten er en Landeplage, idet den 

 lægger sine Æg i Grenene. Ligesaa rig en Afvexling frembyder Underskoven. Her voxe 

 Papaw-Træet (Asimina triloba) med en lille agurklignende , ildelugtende, men velsmagende 

 Frugtj Benzoin odoriferum med en aromatisk Bark og talrige smaa gule Blomster, som 

 allerede 1 Marts meddele Underskoven en gulgrøn Farve, Sassafrastræet, Amorplia fruticosa, 

 Euonymus verrucosus, Corylus Americana, Hamamelis Virginica, Staphylea trifoliata, Cea- 

 nothus Americana o. fl. Den bambuslignende Miegia macrosperma og Equisetum- kticv 

 danne et lysegrønt Bælte langs med Flodbredderne. De mange smaa Øer, som opstaa i 

 Floderne ved sammenhobede Træstammer og det sig herimellem samlende Dynd, ere over- 



*) Maximilian Prinz zu Wied: Reise in das innere Nordamerika in den Jahren 1832 — 34. — Lyell: 

 Travels in Norlhamerica (1841 — 42) og Second visit to the United states. 



**) Paa saadan ne Steder, hvor Sulikeraliornen forekommer i større i^Iængde, opfores en lille Bygning 

 med Kjedler til Saftens Inddampning. 1 Maris aftappes Saften , og paa denne Tid sees overalt i 

 disse •Sugar-camps« Ror indstukne i den nederste Del af Sukker-Ahornens Stamme, hvorigjennem 

 Saften flyder i smaa Truge. Saften flyder rigeligst paa de varme Dage, som følge efter kolde Nætter. 

 En Sugar-camp leverer 500 — 1000 Pund Sukker om Aaret (Maximilian Prinz zu Wied I. c. 

 V. 1, p. 215). 



59* 



