476 146 



hni Busk. Allerede i cii Iluide af 3— 4000 Fod bcslaaer Skoven mange Steder væsenllig af 

 Naalelra-er med eiikclle indblandede Ege [Q. Kelloygii). De Naaielræer, som oæslen overall 

 paa Nevada-Kjædens vesllige Skraaning danne tætte Skove , der paa nogle Steder næsten 

 naa op til den evijie Sne, ere navnli;^ l'iuus (Tæda) ponderosa, P. iStrobus) Lambertiana, 

 Picea grandis og Libocedrus decurrens, alle ma'glige Træer, hvis Stammer ofte have 6—10 

 Fod i Tværmaal. Det er især F. ponderosa og Abies grandis, som ere overveiende og ofte 

 danne rene Uevoxninger, medens 1'. Lambertiana kun forekommer i spredte Exemplarer, 

 der som umaadelige Kæmper rage frem — underliden til en Høide af 300 Fod — over de 

 andre Træer. I disse Skove sees overall liubus Nul/canus, Symphoricarpus og Ceanothua 

 proslratus *). 



Stenegenes Gebet. 

 {Quercus, Lepidohalanus, Ilex). 



Dette Gebet indbefatter den nordlige Del af Mexico eg Florida. Dels nordostlige 

 og nordlige Grændse belegnes ved det Iløidedrag i Texas, som danner Vandskjellel mellem 

 Floderne Urazos og Colorado, og ved en Linie, som drages fra Santa Fé til Mundingen af 

 Floden Gila, og Vendekredsen angiver Sydgrændsen. — Denne Del af Mexico udmærker 

 sig i sine fysisk-geograliske Forhold derved, at Andeskjæden her er afbrudt, saa at her 

 findes et 6000 Fod bøit til begge Sider jævnt affaldende Høilund, et Forhold, som forst 

 blev opdaget, da Oberst Cooker under Nordamerikas Ivrig med Mexico forle en Troppe- 

 afdeling fra Rio grande Dalen til Sonora, og som har stor Indflydelse paa Planlernes For- 

 deling. IJer mangler nemlig den Forskjel i Planternes Karakter, som ellers i Amerika gjor 

 sig gjældende mellem den ved en lioi Bjergkjæde adskilte østlige og vesllige Skraaning; 

 Klimaet er overordentlig tort; Himlen er saa godt som hele Aaret klar og skyfri, og kun 

 fra Juli til Oktober falde enkelte Regnbyger; i Yuma er deu aarlige Regnmængde kun 3,2, 

 i Filmore 9,2 og ved El Paso 11,2 Tommer. 



•) Vi have ikke endnu nogen fuldstændig Fortegnelse over Californiens Planter. De forstc Planter 

 herfra skyldes botanikere, som ledsagede Verdensomseilerc; saaledes Louis Nec og Hinds (The 

 Uotany of the Voyage af II. M. S. Sulpliur, iS^-i). Douglas var den første, som opholdt sig 

 her i længere Tid og sendte en stor Miciigde Planter og Kro til Europa. Det forstc Kjcadskab til 

 Californiens fysisk-gcograllske Forhold skvlde,« Frcmoiit (Report of the exploring e,\pcdition to 

 the Itocky Mounthains, \MU. Geographical Mcnioir npon IJpper Callfornia, 1848). 1 don senere 

 Tid er Californien bleven botanisk undersogt af Lobb, Murray, Higelov, N'ewberry, U. Urowu. 

 (Torrey: Plantæ Fremoii tianæ : saniiue Plantæ Blgeloviana;. Exploralions and surveys 

 for a railroad roulc from Mississippi river to the pacillc Ocean, Vol. VI. Heri: Geographical botany 

 and descriptlon uf the forest Irecs of Northern Callfornia and Uregon by Ncwberry). 



