Beiträge zur altslovenischen Grammatik. 131 



c. E V a n g-. S i s. 

 Dve budeta na sele. besta iiuL o ci tezce. 



d. Ant. 



III. videste neben pridosta f. testa. 



e, Ant h. 

 Ideze stojasta noze jego. 



f. Hom.-mih. 

 Oci iju (jeju) drzime besta. Auch die III. hat stets a : 

 besedovasta. bysta. idejasta. imesta u. s. w. 



V. a. Otrom. 



II. bljadeta (bljudeta). bojta se. privedeta. vidita. 

 vesta. povedita. verujeta. glagoljeta. ideta. prideta. 

 iskasta. isteta. mozeta. ispijeta. receta. rtceta. s^te- 

 zajeta se. hosteta. 



III. besedovasta. bojasta se etpoßoijvTo. bysta. pre- 

 bysta. beasta. besta. badeta. vLvedosta. obista. videsta. 

 v'Lzvratista se. razvr'Lzosta se. povedasta. otvestasta. 

 uzasosta se. poznasta. zbresta. zbrjaasta. ztvaasta. 

 idosta. ideasta. idjaasta. vtzidosta. pridosta. prijesta. 

 stnesta se. iskaasta. stlezosta. razlacista se. umloj- 

 cita. v7.znesosta. ponosasta. nazdaasta. VT.ztpista. resta. 

 rekosta. obretosta. s^retosta. slysasta. si>tvorista. te- 

 eaas ta. razuniesta. hozdaasta. jesta. Die Personalendung 

 te wird bei einem Subjecte Fem. angewandt: cenime jeste. 

 beste inn. oci otegT>cene. videste oci moi. dbrzaste s§ 

 £-Apa-oüvTO. jeste. staste. Dasselbe gilt von der Persoualenduiig 

 te: radujte se. pos'tlaste sestre. tekost^. 



b. Greg. -Na z. 

 (noze da ne) badeta (briize). 



Aus dem Gesagten ergibt sich folgendes Resultat: 1. Die 

 Personalendung der I. Dual, ist v e. 2. Die Personalendung 

 der II. Dual, ist ta. 3. Die Personalendung der III. Dual. 

 ist in den ältesten (pannonischen) Quellen te; daneben finden 

 wir einigemal die Endung ta. Das Genus des Subjectes hat 

 in diesen Quellen auf die Personalendung keinen Einfluss. 

 4. In jüngeren Denkmälern wird mit dem Subjecte im Fem. 



y* 



