94 j. h. pabre: skik og brig hos insekterne 



Grænse for dens Dygtighed i saa Henseende. Insektet 

 kan ikke klatre, det jager paa Jorden og ikke oppe i 

 Løvmasserne. Jeg har aldrig set den undersøge en Gren 

 af den mindste Busk. Den ofrer i mit Bur aldrig selv det 

 mest tillokkende Bytte mindste Opmærksomhed, naar 

 dette sidder oppe i en Timianbusk en Smule over Jorden. 



Det er stor Skade. Hvis Insektet forstod sig paa 

 at gaa tilvejrs, paa at stige op over Jordbunden, hvor 

 hurtigt vilde tre eller fire Stykker saa ikke befri Kaalen 

 for dens Utøj, for Pieridens Larve, Kaalormen! Det 

 bedste er stedse ufuldkomment i en eller anden Betning. 



Guld-Løberens sande Talent ligger i Betning af 

 at udnytte Sommerfuglelarverne. Det er kedeligt, at den 

 kun er os til forholdsvis ringe Hjælp, naar det gælder 

 Havesneglen, en anden af vore Haveprodukters Skade- 

 dyr. Den gør dem til Krøblinger, den gør det kun halv- 

 vejs af med dem, den berøver dem en Del af deres Skal, 

 altsammen fordi Bløddyrets Slim generer den. Men alle 

 dens Ætfæller deler ikke dens Afsmag for denne. 

 Læderløbebillen, en stor Karab, der er helt sort klædt 

 og større end Guldløbebillen, angriber dristigt Have- 

 sneglen og tømmer dens Skal tilbunds til Trods for dens 

 fortvivlede Slimflod. Det er Skade, at Læderløberen 

 kun er middels talrig i vore Haver, den kunde være os 

 en udmærket Hjælper. 



VIII. 

 GULDLØBEBILLEN PARRINGSSKIKKE. 



Det maa erkendes, at Guldløberen som ivrig Ud- 

 rydder af Sommerfuglenes Larver har gjort sig fortjent 

 til sit Tilnavn: Gartnersken; den er en aarvaagen Beskyt- 



